English - Bulgarian Dictionary

Compiled by Stratsimir Kolchevski

a [ei]
I. 1. буквата A
from A to Z от начало до край от край до край, изцяло, напълно
2. A уч. оценка отличен
straight A ам. пълно отличие
3. A1 мор. първокласен (за плавателен съд), разг. първостепенен, превъзходен
4. A муз. ла
II. 1. indefinite article пред гласни и полугласни звуком (напр. a book, a union, a ewe, a yard, a one-volume book) (обикн. не се превежда)
2. един, една, едно (често не се превежда)
not A нито един/една/едно
not A word нито/ни (една) дума
3. за разпределяне на, за, в (често не се превежда)
he gets... A day/week, etc. той получава по... на ден/седмица и пр. /дневно/седмично и пр.
one pound A dozen (по) една лира дузината
four levs A kilo по четири лева килото
fifty lew A person по петдесет лева на човек
4. със собствени имена като, който прилича на
he thinks he is A Napoleon той се мисли, че е (като) Наполеон
5. (с all of) еднакъв, един и същ
they are all of A size те всички ca еднакви/една и съща големина
6. известен, някакъв
in A measure в известна/някаква стелен
in A sense в известен смисъл
7. някакъв, някой си
A Мr B. has come някой си г-н Б. е дошъл
A man is asking to see you някакъв човек иска да те види
they were killed to A man те бяха избити до един

aardvark ['a:dva:k]
n зоол. вид юж. афр. мравояд

aardwolf ['a:dwulf]
n зоол. юж. афр. животно, подобно на хиена

Aaron ['eərən]
n библ. Арон
AARON's beard бот. жълт кантарион (Hypericum calycinum)
AARON's rod бот. жълт енчец (Solidago)
лопен, свещилка (Verbascum thapsus)

abaca ['æbəkə]
1. вид бананово дърво, абака (Musa textilis)
2. влакно. добивано от абака, манилски коноп

abaci вж. abacus

aback [ə'bæk]
adv назад, изотзад, заднишком
taken (all) ABACK изненадан, слисан, объркан

abacus ['æbəkəs]
1. вид сметало, абак (а)
2. арх. абак (а)

abaddon [ə'bædn]
n преизподня, пъкъл

abaft [ə'bа:ft]
adv prep мор. близо (до кормилото), към/по посока на (задната част на) кораба

abalone [æbə'louni]
n ам. вид морски охлюв (род Наliotis)

abandon [ə'bændən]
I. 1. напускам, изоставям, отказвам се от
to ABANDON a prosecution юр. прекратявам наказателно преследване
2. зарязвам, занемарявам
3. refl предавам се/отдавам се изцяло (to на) (отчаяние, страсти и пр.)
to ABANDON oneself to the idea примирявам се с мисълта/идеята
II. n увлечение, страст, невъздържаност

abandoned [ə'bændənd]
1. изоставен, напуснат, захвърлен
2. безпътен, развратен, разюздан
yon ABANDONED wretch! мръсник!
an ABANDONED woman паднала жена

abandonment [ə'bændənmənt]
1. напускане, изоставяне, занемаряване
2. увлечение, невъздържаност, импулсивност
3. юр. отказ, оттегляне (от, на иск)

abase [ə'beis]
1. понижавам, деградирам
2. унижавам

abasement n унижение

abash [ə'bæʃ]
обик. засрамвам, сконфузвам, обърквам

abashment [ə'bæʃmənt]
n смущение, стеснение, объркване

abate [ə'beit]
1. отслабям, намалявам
2. понижавам. намалявам (цени, данъци)
3. утихвам. стихвам (за буря, епидемия и пр.)
4. отслабвам, понижйвам се (за енергия и пр.)
5. юр. анулирам, отменям, прекратявам, премахвам

abatement [ə'beitmənt]
1. намаляване, отслабване, смекчаване, стихване
2. отстъпка. намаление (от, на цена. данъци и пр.)
3. юр. анулиране, отменяне, прекратяване

abattoir ['æbətwa:]
n фр. кланица, скотобойна

abbacy ['æbəsi]
n абатство, абатско звание, привилегии и права на игумен/игуменка

abbe ['æbei]
1. игумен, абат
2. духовно лице, отец

abbess ['æbis]
л игуменка

abbey ['æbi]
1. абатство, манастир
2. манастирска църква
the ABBEY Уестминстърското абатство

abbot ['æbat]
n игумен, абат

abbreviate [a'bri:vieit]
г съкращавам (дума и пр.), скъсявам, намалявам

abbreviation [a,bri:vi'eiʃn]
1. съкращаване, съкращение, абревиатура
2. грам. съкратена форма

abc [eibi:'si:]
1. азбука
an ABC-book буквар
2. основи, начало
he doesn't know the ABC of his duties той няма елементарно понятие за задълженията си
3. азбучен указател (и ABC-Guide)
ABC-shop чайна
ABC-girl келнерка

abdicate ['æbdikeit]
1. отказвам се от престола, абдикирам
2. отказвам се от (права, задължения и пр.)

abdication [æbdi'keiʃn]
n отказване (от престол, високи длъжност, права, задължения, отговорност)

abdomen [æbdəmen]
n анат. коремна облает, корем

abdominal [æb'dɔ:minəl]
a анат. коремен, абдоминален

abduct [æb'dʌkt]
1. отвличам, похищавам
2. анат. отклонявам, отвеждам (за мускул)

abduction [æb'dʌkʃn]
1. отвличане, похищаване
2. анат. отклоняване, абдукция

abductor [æb'dʌktə]
1. похитител
2. анат. мускулотвеждач, абдуктор

abeam [ə'bi:m]
adv мор. отстрани, перпендикулярно на кила на кораба
with the wind ABEAM перпендикулярно на вятъра
right ABEAM точно вдясно
the lighthouse was ABEAM of us изравнихме се с фара

abecedarian [eibisi'deəriən]
1. азбучен
2. подреден по азбучен ред
3. основен, елементарен
4. първолаче, прен. начинаещ

abed [ə'bed]
adv на легло, легнал

abele [ə'bi:l]
n бот. бяла топола (Populus alba)

Aberdeen [æbə'di:n]
1. шотландска порода говеда без рога (к ABERDEEN Angus)
2. вид шотландски териер (ABERDEEN terrier)

aberrance [ə'berəns(i)]
1. отклонение от правилния път, прегрешение
2. биол. отклонение от нормалния тип, анормалност

aberrant [ə'berənt]
1. отклоняване/отделящ се от нормалния път
2. биол. отклоняващ се от нормалния тип. нетипичен, анормален

aberration [æbə'reiʃn]
1. отклоняване, отклонение, нарушение
2. временно загубване на паметта
3. биол. отклонение, атипичност, анормалност
4. астр. отклонение, аберация
5. опт. разсейванс

abet [ə'bet]
r подбуждам, подстрекавам, поовдрявам, съдействувам, насърчавам

abetment [ə'betmənt]
n подстрекателство, съучастничество, содействие

abetter [ə'betə]
n подбудител, подстрекател, съучастник

abettor n подбудител, подстрекател, съучастник

abeyance [ə'beiəns]
1. временно бездействие, изчакване, неизвестност
2. юр. временно прекратяване/отменяване, отлагане, суспендиране
in ABEYANCE, fallen into ABEYANCE отпаднал от употреба, който вече не се спазва/прилага (за закон, разпоредба, обичай и пр.)
the mat-ter is still in ABEYANCE въпросът e все още висящ/нерешен
a land in ABEYANCE свободна/незаета/безстопанствена земя

abeyant a отменен, временно отпаднал

abhor [əb'hɔ:]
v ненавиждам, отвращавам се/гнуся се от, мразя

abhorrence [əb'hɔrəns]
1. отвращение, погнуса
2. отвратително нещо, ужас

abhorrent [əb'hɔrənt]
a отвратителен, гнусен, противен, омразен, отблъскващ, ужасяващ

abidance [ə'baidəns]
1. пребиваване, престой
2. спаз-ване, съблюдаване
придържане (to към) (закон, истина и пр.)

abide [ə'baid]
1. стоя, оставам, пребивавам
2. чакам, очаквам, изчаквам
to ABIDE one's time чакам/изчаквам удобен момент/случай, чакам да ми дойде времето
3. to ABIDE by оставам верен на, държа на, придържам се към, съблюдавам, спазвам
4. търпя, понасям, издържам (изпитание и пр.)

abiding [ə'baidiŋ]
a постоянен, траен

Abigail ['æbigeil]
n камериерка, прислужничка

ability [ə'biliti]
1. способност, умение, вещина, кадърност
to the best of my ABILITY доколкото ми e възможно, според силите/способностите ми
2. заложба, дарба, дарование, талант
3. умствени способности, интелигентност
man of great ABILITY много умен/интелигентен/способен човек
4. юр. компетентност
5. търг. платежоспособност

abiogenesis [eibaiou'dʒenisis]
n биол. самозараждане, абиогенеза

abject ['æbdʒekt]
1. низък, долен, жалък, отхвърлен, низвергнат
2. унизителен, мизерен, окаян, нещастен
ABJECT poverty крайна бедност

abjection [əb'dʒekʃn]
1. низост, подлеет
2. унижение, падение

abjuration [æbdʒuə'reiʃn]
n отричане, отказване, отхвърляне (под клетва)

abjure [əb'dʒuə]
v отричам се/oтказвам се от, отхвърлям (обик. под клетва)

ablative ['æblətiv]
грам. аблативен, аблатив

ablaut ['æblaut]
n ез. отглас, аблаут

ablaze [ə'bleiz]
1. пламнал, лумнал, пламтящ, горящ, в пламъци
to set a house ABLAZE подпалвам къща
to be ABLAZE светя, горя, блестя
2. силно възбуден, горящ от желание
ABLAZE with anger вбесен, побеснял от яд

able ['eibl]
1. способен, кадърен, умел, сръчен, ловък, здрав, годен
ABLE to pay платежоспособен
ABLE to vote имащ право да гласува
ABLE in body and mind юр. физически и умствено здрав
ABLE piece of work добре свършена работа
2. компетентен
3. талантлив, на-дарен
4. to be- (to с inf) мога, в състояние съм, имам възможност
5. юр. имащ право да завеща-ва/наследява

able-bodied [eibl'bodid]
a физически силен/здрав, годен за военна служба
ABLE-BODIED seaman мор. моряк от първа категория

able-minded a интелигентен

abloom [ə'blu:m]
a predic, adv цъфтящ, разцъфтяващ, разцъфтял, в разцвет

ablush [ə'blʌʃ]
a predic, adv зачервен, изчервявайки се, смутено

ablution [ə'blu:ʃn]
1. обик. pl рел. измиване, очистване
to perform one's ABLUTIONs шег. измивам се
2. тех. про-миване, промивка
3. течност, служеща за проми-ване/очистване
4. pl умивалня, тоалетна (в лагер, кораб и пр.)

ably ['eibli]
adv умело, ловко, сръчно, компетентно

abnegate ['æbnigeit]
v отричам/отказвам (се от), не признавам, отхвърлям
to ABNEGATE one's religion отказвам се от вярата си

abnegation [æbni'geiʃn]
1. отричане, отказване
2. себеотрицание, самопожертвувание

abnormal [əb'nɔ:ml]
a неправилен, необичаен, анорма лен, противоестествен
ABNORMAL psychology психопатология

abnormality n аномалия

abnormity [æb'nɔ:miti]
1. неправилност, ненормал ност
2. аномалия
3. изрод, урод

aboard [ə'bɔ:d]
I. 1. на борда, на/в кораба/самолета, ам. и в автобуса/влака
all ABOARD! качвайте се!
welcome ABOARD! добре дошли на борда!
2. мор. отстрани
to keep the land ABOARD плувам все покрай брега
to lay ABOARD акос тирам
II. prep на борда на, на, в (кораб, самолет и пр.)
ABOARD a train/bus ам. във влак/автобус
ABOARD a camel разг. яхнал kамила
to fall/run ABOARD a ship сблъсквам се с кораб

abode [ə'boud]
I. n жилище, дом, къща, местопребива-ване
to take up one's ABODE with someone отивам да живея/заселвам се при някого
place of ABODE постоянно мес-тожителство
of/with no fixed ABODE без постоянно жи лище
II. вж. abide

abolish [ə'bɔliʃ]
v отменявам, премахвам, анулирам (обичай, закон и пр.), унищожавам, закривам (учреждение и пр.)

abolishment [ə'bɔliʃmənt]
n отменяване, премахване, унищожаване, закриване

abolition [æbɔ'liʃn]
n отменяване (на закон), унищожа ване, премахване (на обичай), ист. премахване на робството

abolitionism [æbɔ'liʃənizm]
n ист. аболиционизъм (движение в подкрепа на освобождаването на негрите в САЩ)

a-bomb ['eibɔm]
n атомна бомба

abominable [ə'bɔminəbl]
1. отвратителен, противен, гаден, ненавистен, омразен
2. разг. неприятен, лош (за време, храпа и пр.)

abominable snowman [ə'bɔmməbl'snoumən]
n снежният човек в Хималаите, йети

abominate [ə'bɔmineit]
1. отвращавам се/гнуся се от, ненавиждам
2. разг. не обичам (с ger)

abomination [ə,bɔmi'nеiʃn]
1. отвращение, погнуса (of от), ненавист
to hold something in ABOMINATION изпитвам отвращение от/към нещо
2. отвратително нещо, гадост, мер зост
this coffee is in ABOMINATION това кафе е нещо отврати телно
someone's pet ABOMINATION най-противното нещо на някого

aboriginal [,æbə'ridʒinəl]
1. първичен, местен, туземен, автохтонен
2. местен жител, абориген, автохтон, туземец

aborigines [æbə'ridʒin:z]
n pi местно/коренно население, аборигени, автохтони

abort [ə'bɔ:t]
I. 1. помятам, абортирам
2. прен. пре търпявам неуспех/крах
3. биол. закърнявам, оста-вам неразвит
4. ставам безплоден
5. спирам раз-витието на (и на болест)
6. осуетявам
7. ав., косм. не успявам да завърша, оставам незавършен (за полет)
to ABORT a space mission прекратявам/отменям космическа програма поради-техническа неизправ ност, унищожавам/изоставям космическа ракета
II. n ав. косм. неуспял/прекратен/прекъснат полет, отменяне на изстрелване на ракета/излитане на комически кораб

aborted [ə'ɔ:tid]
a биол. закърнял, недоразвит

abortion [ə'bɔ:ʃn]
1. аборт, помятане, преждевременно прекъсване на бременност
2. недоносче, изрод, изчадие
3. прен. несполука, неуспех
4. биол. прекратяване на нормалното развитие, недостигане до зрялост, недоразвит орган

abortionist [ə'bɔ:ʃənist]
n лице, което извършва/причинява (незаконен) аборт

abortive [ə'bɔ:tiv]
1. преждевременен (за раждане)
2. неуспешен, безплоден, несполучлив, неуспял
ABORTIVE scheme план, осъден на неуспех
to render a plan ABORTIVE провалям/осуетявам план
ABORTIVE effort напразно/без-успешно усилие
3. биол. недоразвит, закърнял

abound [ə'baund]
v изобилствувам. пълен съм, богат съм (in, with, с, на)
the river ABOUND s in fish реката e пълна с/гъмжи от риба
to ABOUND in courage много съм смел
to ABOUND with evidence изобилствувам с данни/факти

abounding [ə'baundiŋ]
а. изобилствуващ, (из) обилен, богат (in с, на)

about [ə'baut]
I. 1. наоколо, в кръг, тук-там, навсякъде
runwurs are ABOUT носят се слухове, говори се
there is measles ABOUT има много (заболявания от) шарка
2. приблизително, почти, горе-долу
the work is ABOUT done работата е на привършване
it is ABOUT time! upoн. май чс е време! крайно време е
3. назад, в обратна посока
to be ABOUT навъртам се наоколо
is he still ABOUT? той все още ли е тук? не е ли напус нал/излязъл? to be (out and) ABOUTотново съм на крака и излизам (след боледуване), to be up and ABOUT станал съм и съм се заловил за работа
all ABOUT навсякъде
a long way ABOUT голямо заобикаляне
II. 1. около, край
2. за, относно, по
what/how ABOUT...? разг. а...? ами...? какво ще кажеш за...? what ABOUT a game of bridge? да изиграем ли/хайде да изиграем един бридж
what is it all ABOUT? за какво се отнася? he explained to us what his invention is all-той ни обясни същността на изобретението си
3. из, по
4. в, при, у, с
I have no money ABOUT me нямам пари у себе си
there is no vanity ABOUT her у нея няма суета
she has, ABOUT her у нея има нещо (което прави силио впечатление)
he has nothing ABOUT him у него няма нищо/той не представлява нищо особено
5. около, приблизително, към
it will coet you ABOUT five pounds това ще ти струва към/около 5 лири
6. to be ABOUT something зает/ангажиран съм с/върша нещо
while we are ABOUTit тъкмо говорим за/правим това
what are you ABOUT? какво правиш? с какво се занимаваш? to go/set ABOUT something залавям се за/започвам да върша нещо
mind what you are ABOUT! внимавай! опичай си ума
7. to be ABOUT (to да с inf) имам намерение, каня се, готвя се
I was ABOUT to go тъкмо се канех да тръгна
what were you ABOUT to say? какво щяхте да кажете?

about-face [ə'bautfeis]
I. v завъртам се кръгом (и ABOUT-FACE-turn)
II. n обрат, рязка/пълна промяна (в положение, убеждения, държание и пр.)

above [ə'bʌv]
I. 1. горе, по-горе, отгоре
the powers ABOVE небесните сили
2. нагоре
II. 1. над, отгоре на, по-високо от
ABOVE one's head не по силите/възможностите ми (за разбиране), this is ABOVE me това не мога да го разбера/проумея
ABOVE suspicion извън всяко подозрение
ABOVE one's station не-подобаващо/неподхождащо за положението ми
2. над, повече от, свръх
to live o's means живея по-нашироко от възможностите си
ABOVE all най-вече, особено, над/преди всичко
3. по-назад от, по-рано от
to be ABOVE oneself ликувам, в повишено настроение съм
to get ABOVE oneself ставам самомнителен, повишава ми се самочувствието
III. 1. горен, споменат/посочен/написан по-горе
2. the ABOVE гореказаното, споменатото по-горе

above-board [ə'bʌv,bɔ:d]
I. adv прямо, честно, открито
II. a прям, честен, открит

above-cited [ə'bʌv.saitid.-.menʃand]
a горепо сочен, гореспоменат

above-ground [ə'bʌv,graund]
1. надземен, който се извършва на повърхността
2. жив

ab ovo [æb'ouvou]
adv лат. от (самото) начало

abracadabra [æbrəkə'dæbrə]
1. заклинание
2. без смислица

abrade [ə'breid]
1. изтърквам, изтривам, изтъргвам, износвам
2. ожулвам, одирам (кожа)
3. излъсквам, полирам, шлайфам

Abraham ['eibrəhæm]
n библ. Аврам

abrasion [ə'breiʒn]
1. изтъркване, изтриване, изстърг-ване, протъркано/ожулено място
ABRASION marks фот. драскотини
2. геол. отмиванe/разрушаване на брегове (от вода), абразия
3. тех. шлифовка
4. тех. изтриване, износване
5. мед. абразио, кюртаж

abrasive [ə'breisiv]
I. 1. a изтъркващ, изтриващ, из-стъргващ
2. геол. свличащ, отмиващ, абразионен
3. тех. шлифоващ, абразивен
4. прен. дразнещ, оскърбяващ
II. средство за шлифованс, абразив

abreact [æbri'ækt]
v псих. отрeагирвам

abreaction [æbri'ækʃn]
n псих. отреагирване

abreast [ə'brest]
adv родом, един до друг, на един ред, рамо до рамо, прен. на едно ниво
to keep ABREAST of/with вървя в крак с, в течение съм на, не изоставам от
to be ABREAST of a ship мор. изравнявам се с кораб
to march four ABREAST маршируваме в редици по четирима

abridgement вж. abridgment

abridgment [ə'bridʒmənt]
1. съкрашаване, скъсяване, съкращение, резюмиране
2. съкратено издание, резюме
3. ограничаване, намаляване, ограничение, намаление

abroach [ə'broutʃ]
adv, a predic отворен
to set a cask ABROACH отварям бъчва, поставям канелка (на бъчва)
to set ABROACH прен. разпространявам, пораждам

abroad [ə'brɔ:d]
1. в чужбина, в странство, зад гра ница
2. на открито, извън къщи
to venture ABROAD осме лявам се/престрашавам се да изляза
3. на длъж и шир, навсякъде
there is a rumour ABROAD носи се слух
to get ABROAD разпространявам се, разчувам се (за слух)
4. в заблуда, в грешка
to be all ABROAD заблуден/неосведомен съм, обърквам се, оплитам конците

abrogate ['æbrəgeit]
v отменям, анулирам (закон и пр.)

abrogation [.æbrə'geiʃn]
n отменяване, анулиране

abrupt [əb'rʌрt]
1. рязък, отсечен, груб
2. внезапен, ненадеен, крут
to come to an ABRUPT end внезапно прекъсвам/свършвам
3. разпокъсан, несвързан (за стил)
4. безцеремонен
5. отвесен, стръмен

abruptly [əb'rʌptli]
1. рязко, отсечено
2. внезапно
3. разпокъсано, несвързано
4. стръмно

abscess ['æbsis]
1. гнойно възпаление, загнояване, абсцес
2. тех. шупла (в метал)

abscissa [əb'sisə]
n (pl-as, -ae) мат. абсциса

abscond [əb'skɔnd]
v избягвам, изчезвам (обик. след кражба), укривам се (от съда), разг. офейквам, изларявам се

absence ['æbsəns]
1. отсъствие
ABSENCE without leave воен. самоволно отлъчване, самоотлъчка
sentenced in one's ABSENCE осъден задочно
2. липса
in the ABSENCE of по липса на
3. разсеяност, невнимание
to have fits of ABSENCE изпадам от време на време в състояние на разсеяност

absent ['æbsənt]
1. отсъствуващ, липсващ
those ABSENT отсъствуващите
ABSENT without leave воен. самоотлъчил се
to be ABSENT отсъствувам, няма ме
2. разсеян
in an ABSENT way разсеяно

absentee [æbsən'ti:]
n човек, който отсъствува/стои настрани от нещо
ABSENTEE landlord земевладелец, който не живее при/на имота си

absenteeism [æbsən'ti:izm]
1. непосещаване на събрания и пр
2. често отсъствие от работа без уважителни причини
3. живеене далеч от имота/земята

absently ['əbsəntli]
1. adv разсеяно
2. a разсеян

absent-minded ['æbsənt'maindid]
a разсеян, несъередоточен

absent-mindedness n разсеяност, несъсредоточеност

absinth ['æbsinθ]
1. абсент
2. бот. пелин (Artemi-sia)

absinthe n пелин, абсент

absolute ['æbsɔlu:t]
1. абсолютен, пълен, безусловен, неограничен
2. грам. независим, самостоятелен
3. пол. самовластен
4. чист, неподправен, без примеси
ABSOLUTE alcohol чист спирт
5. положителен, несъмнен, безусловен
ABSOLUTE truth несъмнена истина

absolutely ['æbsaluitli]
1. абсолютно, напълно, безусловно, съвършено, неограничено
2. грам. самостоятелно
3. разг. разбира се, непременно, без друго, просто/точно така (в отговор на въпрос)

absolution [æbsɔ'lu:ʃn]
1. църк. опрощение на греховете
2. юр. оправдание, оправдателна присъда, освобождаване (от наказания, задължения и пр.)

absolutism ['æbsalurtizm]
1. пол. абсолютизъм, самодържавие, неограничена власт
2. фил. абсолютизъм

absolutist ['æbsaluitist]
1. пол. привърженик на абсолютизма
2. фил. абсолютист

absolve [əb'zɔlv]
v прощавам, опрощавам, освобождавам (of, from от) (грехове, вина, отговорност, задължение и пр.)

absorb [əb'sɔ:b]
v гълтам, поглъщам, поемам, поливам, абсорбирам (и преч.)
ABSORBed in thoughts погълнат от мисли
to listen with ABSORBed interest слушам всецяло погълнат/с голям интерес

absorbability [əbsɔ:bə'biliti]
n поглъщателна способност

absorbable [əb'sɔ:bəbl]
a поглъщаем

absorbed [əb'sɔ:bd]
a погълнат, потънал (in от, в) (мисли и пр.)

absorbent [əsb'sɔ:bənt]
I. a попиващ, поглъщащ, хигроскопичен
ABSORBENT cotton-cotton wool
II. хим., физ., тех. поглъщателно/попиващо средство, абсорбент

absorber [əsb'sɔ:bə]
1. абсорбент, абсорбер
2. амортиза тор, амортисъор, sound ABSORBER тех. шумозаглушител, ауспух

absorbing [əb'sɔ:biŋ]
1. поглъщащ, попиващ
ABSORBING capacity поглъщателна способност
2. увлекателен, много интересен

absorption [əb'sɔ:pʃn]
1. поглъщане (и прен.), попиване, всмукване, абсорбция
2. погълнатост, задълбоче-ност, вглъбеност. (мисли)

abstain [əb'stein]
v въздържам се, пазя се (from от)
to ABSTAIN from meat въздържам се от (ядене на) месо
to ABSTAIN from drinking въздържам се от пиене, не пия

abstainer [əb'steinə]
1. въздържател
total ABSTAINER пълен въздържател
2. въздържал се (при гласуване)

abstemious [əb'sti:miəs]
1. въздържан, умерен (в ядене, пиене и пр.)
2. пестелив, скромен

abstention [əb'stenʃn]
n въздържане (from от) (особ. при гласуване)
ABSTENTIONs въздържали се (при гласуване)

abstentionist [əb'stenʃənist]
n пол. привърженик на по литиката на въздържане от действие

abstergent [əb`dʒəпt]
n препарат/средство за почистване

abstinence ['æbstinəns]
n въздържане, въздържаност
to tal ABSTINENCE пълно въздържание

abstinent ['əbstinənt]
1. който не пие
2. умерен, въздържан

abstract ['æbstr kt]
I. 1. отвлечен, въображаем, аб страктен (и за изкуство, литература)
2. теоретичен
II. 1. отвлечено понятие, абстракция
in the ABSTRACT само по себе си, абстрактно погледнато, на теория
to know something in the ABSTRACT имам абстрактни/теоре тични познания върху нещо
2. извлечение, кон спект, резюме
III. 1. изваждам, отделям, отнемам
2. отвличам (внимание и пр.)
3. правя извлечение резюмирам
4. фил. отделям, откъсвам, абстрахи рам
5. присвоявам, измъквам, открадвам

abstracted [æb'stræktid]
1. потънал в мисли, замислен
2. разсеян
3. отделен
4. отвлечен

abstraction [æb'strækʃn]
1. абстракция
2. отнемане, отделяне, оттегляне
3. разсеяност, невнимание
with an air of ABSTRACTION разсеяно
4. присвояване, кражба

abstruse [æb'stru:s]
a неясен, неразбираем, труден за разбиране

absurd [əb'sə:d]
1. глупав, нелеп, смешен
2. безсмислен, несъстоятелен, нелогичен, абсурден

absurdity [əb'sə:diti]
n глупост, нелепост, абсурд, глупаво твърдение, неразумна/неуместна постъпка

abundance [ə'bʌndans]
n (из) обилие, прен. богатство, охолство
ABUNDANCE of the heart наплив/изблик на чувства

abundant [ə'bʌndənt]
a (из) обилен, прен. богат
to be ABUNDANT изобилствувам
there is ABUNDANT time има предостатъч-но време
ABUNDANT number голям брой, множество
ABUNDANT in изобилствуващ с

abundantly [ə'bʌndəntli]
adv изобилие, в изобилие, прен. щедро, богато

abuse [ə'bju:z]
I. 1. злоупотребявам с
2. оскърбявам, обиждам, ругая
3. малтретирам, юр. изнасилвам, безчестя
4. особ. в pass измамвам, излъгвам, из-игравам, заблуждавам
lam not to be ABUSEd by няма да се оставя да ме залъжат/залъгват с
II. 1. злоупотреба, неправда, зло
ABUSE of administrative authority юр. злоупотреба с власт
ABUSE of trust юр. служебна злоупотреба/престъпление
2. ругатни

abuser [ə'bju:zə]
1. човек, който ругае/обижда, грубиян
2. прелъстител

abusive [ə'bju:siv]
1. оскърбителен, обиден
ABUSIVE language ругатни
2. злоупотребяващ
ABUSIVE exercise of power злоупотреба с власт
ABUSIVE financial practice корупция, подкупничество, рушветчийство

abut [ə'bʌt]
I. 1. v гранича, достигам (обик. с upon)
2. опирам се (against o)
II. n стр. подпора, опора, устои

abutment [ə'bʌтənt]
1. край, допирна точка, брегови устои, подпора
2. стр. контрафорс

abutter [ə'bʌtə]
n юр. собственик на съседен/граничен имот

abuzz [ə'bʌz]
a predic ам. разг. бръмчащ, гъмжащ, за-шумял
the town is ABUZZ with the rumour целият град говори за това

abysm [ə'bizm]
n поет. бездънна пролает, бездна

abysmal [ə'bizməl]
a бездънен, дълбок
ABYSMAL ignorance крайно/безгранично невежество

abyss [ə'bis]
n бездна, пропаст, прен. пъкъл, ад

abyssal [ə'bisəl]
1. дълбоководен
ABYSSAL depth най дълбоката част на морето
ABYSSAL rocks геол. дълбочинни скали
2. бездънен, дълбок

Abyssinian [əbi'siniən]
I. а. абисински, етиопски
II. абисинец

acacia [ə'keiʃa]
n акация

academic [ækə'demik]
I. 1. академически, университетски
ACADEMIC year учебна година
2. академичен, чисто теоретичен, абстрактен
3. сух, педантичен
4. изк. традиционен
5. фил. принадлежащ към школата на Платон
II. 1. учен, член на научно дружество
2. pl академични/чисто теоретични аргументи

academical [ækə'demikəl]
1. a академически, универси тетски
ACADEMICAL training университетско образование
2. pl университетско/академическо облекло (шапка и наметало), носено при тържествени случаи

academicals n професорска тога и барета

academician [ə.kædə'miʃn]
n академик, член на акаде мия, член на научно/академично дружество

academicism n (ACADEMISM) традиционен формализъм

academy [ə'kædəmi]
1. академия
the (Royal). ACADEMY Лондонската академия на изящните изкуства, ежегодната и изложба
2. висше учебно заведение
ACADEMY of music музикална академия, консерватория
3. средно частно учебно заведение, шотл. колеж, ам. пансион
4. специално учебно заведение, школа
military ACADEMY военно училище
riding ACADEMY школа за езда
5. the ACADEMY фил. школата на Платон

acanthus [ə'kænθəs]
1. бот. синя шапка, акантус
2. арх. акант, акантов лист (стилизиран орнамент)

a cappella [ækə'pelə]
1. a, adv лат. муз
2. без инструментален съпровод
3. в църковен стил

acarid ['ækərid]
n акар, червейче, кърлеж (сем. Асаri dae)

acarpous [ə'ka:pəs]
a бот. който не дава плод

accede [ək'si:d]
1. встъпвам. (в длъжност, владение и пр.) (to)
to ACCEDEto the throne възкачвам се на престола
2. присъединявам се (to към)
3. съгласявам се, отстъпвам (to пред)

accelerant [ək'sebrənt]
n ускорител, хим. катализатор

accelerate [ək'seləreit]
v ускорявам, засилвам (се), при давам по-голяма скорост, увеличавам скоростта

accelerating [ək'seləreitiŋ]
a ускоряваш
ACCELERATING force физ. сила на ускорението

acceleration [ə.kselə'reiʃn]
n ускорение
ACCELERATION of gravity физ. земно ускорение
negative ACCELERATION отрицателно ускорение, забавяне
lightning ACCELERATION авт. бързо/рязко потегляне, рязко увеличаване на скоростта

accelerative [ək'selərətiv]
a ускорителен, ускоряващ

accelerator [ək'seləreitə]
1. тех. ускорител, педал за газта (на кола), акселератор
to step on the ACCELERATOR на тискам газта, давам газ
to release the ACCELERATOR освобож давам педала за газта
2. хим. катализатор
3. мно гокамерно оръдие

accent [ækəsnt]
I. 1. ударение, знак за ударение, муз. акцент
sentence ACCENT логическо ударение, синтактично ударение
to put ACCENT on наблягам на/върху
2. харак терен начин на говорене, произношение, акцент
with a slight ACCENT of anger с леко раздразнен тон, с леки нотки на раздразнение
3. pl поет. думи, реч, сти-хове
4. изк. акцент (светлинен и пр.)
5. мат. знак прим (')
II. 1. слагам/поставям ударение на/върху
2. произнасям с ударение, подчертавам, изтъквам, натъртвам, акцентувам

accentual [ək'sentjuəl]
a отнасящ се до ударението, тонически, ритмически

accentuate [ək'sentjueit]
1. поставям ударение на, акцентувам
2. прен. подчертавам, изтъквам, наблягам на
3. привличам вниманието върху

accentuation [æk.sentju'eiʃn]
1. поставяне на ударение
2. ясно и членоразделно говорене
3. начин/маниер на произнасяне, произношение, акцент
4. подчер таване, изтъкване, акцентуване

accept [ək'sept]
1. приемам (ост. и с of), допускам, съгласявам се с, приемам, признавам
2. търпя, при мирявам се с, подчинявам се на (решение и пр.)
3. търг. акцептирам (чек, полица)
4. юр. поемам (отговорност)

acceptability [əkseptə'biliti]
n приемливост, допусти мост

acceptable [ək'septəbl]
1. приемлив, допустим
2. приятен, желан, добре дошъл
your cheque was most ACCEPTABLE чекът ти дойде тъкмо навреме

acceptance [ək'septəns]
1. приемане, получаване
to beg someone's ACCEPTANCE of something моля някого да приеме нещо
2. одобрение, приемане, благосклонен прием
3. общоприето значение на дума
4. търг. акцептиране, акцепт

acceptation [.æksep'teiʃn]
1. приемане, благоприятен прием, одобрение
2. общоприето значение на дума
3. схвашане, възприемане

accepted [ə'septid]
1. общоприет, признат
2. одобрен

acceptor [ək'septə]
1. търг. акцептант
2. хим., физ. акцептор

access ['ækses]
1. достъп (to до)
easy of ACCESS лесно достъпен, леснодостижим
difficult of ACCESS труднодос тъпен, труднодостижим
door that gives ACCESS to a room врата, през която се влиза в стая
to gain ACCESS to someone добирам се до някого
2. внезапен пристъп/ата-ка (на болест), изблик (на чуства и пр.)
3. прибавяне, увеличаване, нарастване

accessary [ək'sesəri]
вж. accessory

accessibility [ə.ksesi'biliti]
1. достъпност, достижимост
2. податливост

accessible [ək'sesobl]
1. достъпен, достижим
the col lection is not ACCESSIBLE to the public колекцията не e открита за посетители
2. податлив, поддаващ се (to на)
ACCESSIBLE to bribery податлив на подкуп, подкупен
ACCESSIBLE to pity милостив, милозлив

accession [ək'seʃn]
I. 1. прираст, прибавяне, прибавка, увеличение
ACCESSION catalogue каталог на новопостъпили книги
ACCESSION to one's income увеличение/добавка към при ходите
there have been many ACCESSIONs to our party много нови хора се присъединиха към нашата партия
2. постижение, придобивка
3. добавка, увеличение, нарастване на стойност и пр
4. достъп, допускане
ACCESSION of light/air достъп на светлина/въздух
5. възкачване (на престол), встъпване (в длъжност)
ACCESSION to power идване на власт
ACCESSION to an estate встъпване във владение на имот
6. юр. присъединяване (to към), признаване на договор/конвенция и пр
7. прибли жаване, наближаване, доближаване, достигане
8. пристъп (на болеет), изблик (на чувства)
II. v вписвам (новопостъпили книги и пр.)

accessory [ək'sesəri]
I. 1. допълнителен. добавъчен, спо магателен, второстепенен
2. юр. съучастнически
3. геол. акцесорен
II. 1. юр. съучастник
ACCESSORY to a crime съучастник в престъпление
ACCESSORY before the act юр. съучастник, под будител, помагач, съизвършител
ACCESSORY after the act юр. съучастник, укривател
2. допълнителна част, до бавка. аксесоар, детайл от общ план
р1 допълнителни принадлежности (към кола, облекло и пр.) 3. pl тех. принадлежности, арматура

accidence ['æksidəns]
1. грам. морфология
2. основа, елементи (ни предмет), прен. първи стъпки в дадена област

accident ['æksidənt]
1. нещастен случай, злополука, катастрофа, премеждие, нещастие
without ACCIDENT бла гополучно
ACCIDENTs will happen стават такива работи, всичко може да се случи/се случва
ACCIDENT insurance за страховка срещу злополука
to meet with a fatal ACCIDENT умирам при злополука
industrial ACCIDENT злополука производството, авария
ACCIDENT rate коефициент на про мишлените злополуки
2. случайност, несъществено обстоястелство/качество
by ACCIDENT случайно
3. нерав ност, гънка (на терен)

accidental [.æksi'dentl]
I. 1. случаен, неочакван
2. до пълнителен, спомагателен, несъществен, второстепенен
II. 1. случайност
2. случаен елемент, нещо несъществено
3. муз. случаен/непостоянен хрома тичен знак, знак за алтерация
4. pl изк. случайни светлинни ефекти

accidentally [æksi'dentəli]
adv случайно

accident-prone ['æksidənt.proun]
1. с голям брой ава рии/катастрофи
2. на когото все се случва нещо лошо, кутсузлия

accidic ['æksidi]
n ленивост, неподвижност, апатия

accipitrine [ək'sipitrain]
1. зоол. ястребов
2. прен. орлов (за поглед и пр.)
3. хищен, хищнически

acclaim [ə'kleim]
I. 1. акламирам, одобрявам бурно/възторжено, аплодирам, приветствувам
2. посрещам с акламации, приемам/провъзгласявам с бурно одобрение
II. n възторжен вик, одобрение, приветствие, акламация

acclamation [.ækləi'meiʃn]
n бурно одобрение, акламация

acclamaton n (вик на) одобрение, акламация

acclamatory [ə'klæmətəri]
a одобрителен, приветствен, възклицателен

acclimate [ə'klaimət]
ам. acclimatize

acclimatization [ə.klaimətai'zeiʃn]
n аклиматизация

acclimatize [ə'klaimətaiz]
v аклиматизирам, приспосо бявам към друг климат/условия
to get/become ACCLIMATIZEd аклиматизирам се, прен. привиквам, свиквам

acclivity [ə'kliviti]
стръмнина, нанагорнище

accolade ['ækəleid]
1. муз. аколада
2. ист. обредно докосване със сабя при посвещаване в рицарство, аколада
3. одобрение, похвала, висока награда

accommodate [ə'kɔmədeit]
1. приспособявам, приго дявам, пригаждам
2. настанявам, подслонявам, давам квартира на
to be well ACCOMMODATEd живея в удобно жилище
3. разквартирувам (войска и пр.)
4. побирам (за салон, кола и пр.)
5. правя услуга/услужвам на
6. давам, снабдявам, доставям
to ACCOMMODATE someone with a loan давам заем на някого
7. сдобрявам, помиря вам, примирявам
to ACCOMMODATE differences изглаждам раз личия/разногласия
8. съгласувам (се) /съгласявам (се) с
9. физиол. приспособявам (се), акомодирам (се)

accommodating [ə'kɔmədeitiŋ]
1. услужлив, любезен
2. сговорчив, разбран
in an ACCOMMODATING spirit в дух на раз бирателство
3. приспособяващ се, пригаждащ се

accommodation [əkɔmə'deiʃn]
1. приспособяване, при годяване
2. помещение, квартира
overnight ACCOMMODATIONs (условия за) пренощуване/преспиване
3. настаня ване, подслоняване, разквартируване
4. ам. р1 храна и квартира
5. съгласуване, сговорчивост
to come to an ACCOMMODATION постигам съгласие/компромисно решение
6. сдобряване, помиряване, изглаждане на разно гласия
7. удобство, улеснение
8. любезност, услуж ливост
9. заем
10. физиол. акомодация
11. accommodation bill

accommodation address [əkɔmə'deiʃnə.dres]
n адрес, по сочен при невъзможност/нежелание да се даде постоянният адрес

accommodation bill [əkɔmə'deiʃn.bil]
n фин. фиктивна полица

accommodation ladder [əkɔmə'deiʃn,lædə]
n мор. бордова стълба, достигаща до водата

accommodation road [əkɔmə'deiʃn.roud]
n частен път

accommodation train [əkɔmə'deiʃn,trein]
n ам. местен път нически влак, който спира на всички спирки

accompaniment [ə'kʌmpənimənt]
1. придружаване, съ провождане
2. муз. съпровод, акомпанимент
to the ACCOMPANIMENT of с акомпанимент на
3. прибавка, притурка
4. съпътствуващо обстоятелство

accompanist [ə'kʌmpənist]
n акомпанятор

accompany [ə'kʌmрəni]
1. придружавам, съпровождам, съпътствувам
2. муз. съпровождам, акомпанирам, пригласям

accomplice [ə'kɔmplis]
n юр. съучастник (в престъпление и пр)

accomplish [ə'kɔmpliʃ]
v завършвам, свършвам, изпълнявам, осъществявам, постигам, реализирам, довеждам докрай

accomplishable [ə'kɔompliʃəbl]
a постижим, изпълним

accomplished [ə'kɔmpliʃt]
1. извършен, свършен, осъ ществен
ACCOMPLISHED fact свършен факт
2. добре подготвен, квалифициран, талантлив, изкусен, вещ (за пианист и пр.)
3. изискан, образован, културен

accomplishment [ə'kɔmpliʃmənt]
1. изпълнение, осъ ществяване, реализиране
2. постижение, завоева ние
difficult of ACCOMPLISHMENT трудно постижим/осъществим
3. умение, сръчност, вещина, талант
to have many ACCOMPLISHMENT s умея да правя много неща
4. pl изисканост

accord [ə'kɔ:d]
I. 1. съгласие, мир, хармония
with one ACCORD единодушно
of one's own ACCORD доброволно, по своя собствена инициатива
to be in ACCORD/out of ACCORD with something съгласен съм/не съм съгласен с нещо
to bring into ACCORD съгласувам, постигам/установявам съгласие между
2. съглашение, споразумение, уреждане
II. 1. съгласувам (се), съответствувам, отговарям (with с, на), хармонирам
2. оказвам, давам отдавам, изпълнявам, удовлетворявам (молба и пр.)

accordance [ə'kɔ:dəns]
1. съгласие, съответствие, съобразност
in ACCORDANCE with в съгласие с, според, съгласно
2. даване, оказване, изпълняване, удовлетворяване

accordant [ə'kɔdənt]
a в съгласие, хармониращ, отговарящ
съгласуван (with)

according [ə'kɔ:diŋ]
1. ACCORDING to според, съгласно, по, в съгласие с, съобразно с
2. ACCORDING as според както. според това, дали, съобразно с това, как

accordingly [ə'kɔ:diŋli]
1. съответно, съобразно с това
2. следователно, и така

accordion [ə'kɔ:diən]
n муз. акордеон

accordionist [ə'kɔidiənist]
n акордеонист

accordion plicated [ə'kɔdiən.pli:tid]
a ситно плисиран

accost [əa'kɔst]
1. обръщам се към, заговарям (обик. не познат човек)
2. заговарям, предлагам се на (мъж за проститутка)

accouchement [ə'ku:ʃma:n]
n (pp.) акуширане, раждане, освобождаване от бременност

account [ə'kaunt]
I. 1. сметка, отчет, баланс
ACCOUNT book счетоводна/сметководна книга
on ACCOUNT в предплата, като първа вноска по сметка
to keep ACCOUNTs водя книги/сметки
to balance one's ACCOUNT търг. правя баланс
to call/bring to ACCOUNT искам/търся сметка, искам обяс нение
to hold to ACCOUNT държа отговорен
to give/render an ACCOUNT of давам отчет, отчитам се, описвам, разказвам
to settle/square ACCOUNTs разчиствам/уреждам сметки (и прен.), разплащам се
to take ACCOUNT of, to take into ACCOUNT вземам под внимание, държа сметка за
to leave out of ACCOUNT не вземам под внимание, пренебрег вам
2. полза, изгода
to find one's ACCOUNT in something имам полза/изгода/сметка от нещо
to put/turn something to (the best) ACCOUNT извличам (възможно най-голяма) полза от нещо, използувам нещо (напълно), to good ACCOUNT, to one's ACCOUNT изгодно, в своя полза
3. отчет, описание, разказ, обяснение
to give a good ACCOUNT of oneself представям се добре
by his own ACCOUNT по собствените му думи, според самия него
by all ACCOUNT s както казват всички, по ду-мите на всички
4. опис
to take an ACCOUNT of описвам, правя опис/списък на, инвентаризирам
5. само в изрази важност, значение
competitors of little ACCOUNT без опасни конкуренти
man of no ACCOUNT ам. no ACCOUNT man незначителен човек
of small ACCOUNT маловажен
to make much ACCOUNT of отдавам голямо значение на
to make little ACCOUNT of не отдавам голямо значение на, смятам за маловажен
to hold one's life of little ACCOUNT не ценя много живота си
not to hold of much ACCOUNT нямам ви соко мнение за
to be (reckoned) of some/small ACCOUNT счи тан съм за важен/маловажен
6. в изрази причина
on ACCOUNT of поради, заради
on what ACCOUNT? по каква при чина? защо? по какъв повод? on пo ACCOUNT, not on any ACCOUNT в никакъв случай, по никакъв начин
on all ACCOUNTs непременно, при всички случаи
on one's own ACCOUNT за/заради себе си, на своя глава, самостоятелно
to go to one's (long) ACCOUNT умирам, отивам на оня свят
the last/great ACCOUNT рел. страшният съд
II. 1. давам сметка, отговарям, обяснявам
ста вам причина, докарвам (for)
there is no ACCOUNTittg for preferences/tastes вкусове различии, разни хора, раз ни вкусове
there is no ACCOUNTing for it това e необяснимо
2. считам за
to be ACCOUNTed rich минавам за богат
to ACCOUNT oneself lucky считам се за щастлив
3. to ACCOUNT for убивам, ликвидирам, справям се с

accountability [ə'kauntə'biliti]
1. отговорност
2. фин. подотчетност

accountable a отговорен, обясним

accountalrie [ə'kauntəbl]
1. отговорен (to пред, for за)
който e причина (for)
2. обясним
3. фин. подотчетен

accountancy [ə'kauntənsi]
n счетоводство, сметководство

accountant [ə'kauntənt]
n счетоводител, отчетник
cer tified рublic
ACCOUNTANT заклет експерт-счетоводител

accounting [ə'kauntiŋ]
n счетоводство, отчетност

accoutre [ə'ku:tə]
v обличам, стягам, екипирам, воен. снаряжавам

accoutrements [ə'ku:təmənts]
1. воен. лично снаряжение
2. шег. парадно облекло, премяна

accrb [ə'sə:b(ik)]
1. стипчив, тръпчив
2. саркастичен, критичен, язвителен, хаплив

accredit [ə'kredit]
1. акредитирам (дипл. представи тел), упълномощавам
2. приписвам, вярвам, че има (something to someone, someone with something ACCREDIT някому нещо,)
3. приз навам (висше учебно заведение и пр.)
4. вярвам
5. потвърждавам, утвърждавам, (някого)

accredited [ə'kreditid]
1. акредитиран, упълномощен
2. официално признат, достоверен
3. отговарящ на стандарта, стандартен, качествен

accrete [ə'kri:t]
I. 1. сраствам се, прилепвам
2. увеличавам
нараствам, придавам (to)
II. a бот. сраснал, сраснат

accretion [ə'kri:ʃn]
1. прираст, увеличение, натрупване
2. срастване

accretive [ə'kri:tiv]
a нарастващ, увеличаващ се, натрупващ се

accrue [ə'kru:]
1. полагам се, падам се
2. произхождам, идвам, произлизам, произтичам
3. увеличавам се, нараствам, натрупвам се
interest ACCRUEs ftom today лихвите текат от днес

acculturation [ə.kʌltʃə'reiʃn]
n соц. възприемане на чужда култура, привикване (на дете) към културна/социална среда

accumbent [ə;kʌmbənt]
a излегнат, полегнал

accumulate [ə'kju:mjuleit]
v натрупвам (се), събирам (се), увеличавам (се)

accumulation [ə,kju:mju'leiʃn]
1. натрупване, събиране, увеличаване
primitive ACCUMULATION ик. първоначално натрупване
2. куп, маса, натрупване

accumulative [ə'kju:mjulətiv]
1. който се събира/натрупва, нарастващ
2. кумулативен
3. с плюшкиновски наклонности, алчен

accumulator [ə'kju:mjuleitə]
1. събирач, колекционер, човек с плюшкиновски наклонности
2. тех. акумулатор, акумулаторна батерия
3. сметачна машина, автоматична каса
4. хидр. колектор

accuracy ['ækjurəsi]
n точност, прецизност, правилност

accurate ['ækjurət]
a точен, прецизен, верен, правилен
to be quick and ACCURATE at figures смятам бързо и точно

accursed [ə'kə:sid]
1. прокълнат
2. разг. проклет, отвратителен, омразен

accusal [ə'kju:zl]
n обвинение

accusation [.ækju'zeiʃn]
1. обвинение
2. юр. обвини телен акт

accusative [ə'kju:zətiv]
I. грам. a винителен
II. винителен падеж

accusatory [ə'kju:zətəri]
a обвиняващ, обвинителен

accuse [ə'kju:z]
v обвинявам, виня (of в, of с ger в/за това, че)

accuser [ə'kju:zə]
n обвинител

accusingly [ə'kju:ziŋli]
adv с укор, укорително, обвини телно

accustom [ə'kʌstəm]
v свиквам, привиквам
приучвам (to към, на)

accustomed [ə'kʌstəmd]
1. привикнал, свикнал (to)
to get ACCUSTOMED to something свиквам/привиквам с нещо
2. обикновен, обичаен, привичен
in their ACCUSTOMED manner по обичайния за тях начин

ace [eis]
1. карти ас (о), туз, бирлик, единица
2. ек, едно (на табло)
3. прен. ас, звезда, шампион
4. тенис и пр. сервис/удар, който противникът не може да отблъсне, точка, спечелена с един удар
5. attr отличен, първокласен
ACE up one's sleeve, ам. ACE in the hole скрит коз/преимущество/довод
within an ACE of насмалко, почти
I was within an ACE of being killed насмалко/само дето не ме убиха

acedia [ə'si:diə]
вж. accidie

acentric [ə'sentrik]
a ацентричен, без център, нецентриран

acephalous [ə'sefələs]
1. без глава
2. прен. без вожд/ръководство

acerbity [ə'sə:biti]
1. стипчивост, тръпчивост
2. саркастичност, сарказъм, язвителност, хапливост

acetate ['æsiteit]
n xuм. ацетат

acetic [ə'si:tik]
1. a хим. оцетен
2. ACETIC silk изкуствена коприна

acetone ['æsitoun]
n ацетон

acetylene [ə'setili:n]
n хим. ацетилен

ach 1. боли
to be aching all over всичко ме боли
it makes my heart ACH сърцето ме боли, тъжно ми става
2. стремя се страстно/непреодолимо, жадувам, копнея (for към, за)

ache [eik]
1. болка (и преч.) to be all ACHEsand pains всичко ме боли
2. (силен) копнеж

achievable [ə'tʃi:vəbl]
a достижим, постижим, осъществим, изпълним

achieve [ə'tʃi:v]
v постигам, достигам, осъществявам, реализирам, извършвам

achievement [ə'tʃi:vmənt]
1. постижение, преч. подвиг
2. постигане, достигане, осъществяване, извършване

Achilles [ə'kili:z]
n мит. Ахил (ес)
ACHILLES heel, heel of ACHILLES преч. ахилесова пета, уязвимо/слабо място

achromatic [ækrou'mætik]
1. опт. безцветен, неоцветен, ахроматичен
2. муз. ахроматичен

achromatism [ə'kroumətizm]
n опт. безцветност, ахроматизъм

acicula [ə'sikjulə]
n (pi-lae) лат. бот., зоол., хим. игла, иглица

acid ['æsid]
I. 1. кисел
2. хим. кисел, киселинен
ACID test проба за кисела реакция, преч. сериозно/решаващо изпитание
3. преч. остър, рязък, язвителен
II. 1. хим. киселина
2. язвителна забележка/кри тика и пр
3. si. наркотик (особ. LSD)
-head наркоман

acidify [ə'sidifai]
1. хим. окислявам (се)
2. подкиселявам

acidity [ə'siditi]
1. хим. киселинност
2. язвителност, хапливост

acidproof ['æsidpru:t]
a киселиноустойчив

acidulated [ə'sidjuleitid]
1. подкиселен
2. преч. кисел, язвителен, хаплив

acidulous ['æsidjuləs]
1. възкисел
2. acidulated

acinus ['æsinəs]
1. n (pi-ni) лат. бот. (отделно зрънце на) сложен плод (къпича и пр.)
2. семчица на месест плод

ack-ack [æk'æk]
n воен. sl. противовъздушна стрелба/артилерия

acknowledge [ək'nɔlidʒ]
1. признавам, приемам, съзнавам, давам да се разбере, че познавам/виждам
to ACKNOWLEDGE defeat, to ACKNOWLEDGE oneself heaten признавам се за победен
2. потвърждавам
to ACKNOWLEDGE (receipt of) a letter, etc. по твърждавам получаването на писмо и пр.
to ACKNOWLEDGE a signal мор. отговарям на сигнал
3. признателен/бла годарен съм (за), изказвам/изразявам благодарност (за)
to ACKNOWLEDGE a favour изказвам благодарност за направена услуга

acknowledgement [ək'nɔlidʒmənt]
1. признание
2. юр. признание, признаване, официална декларация, припознаване (на извъчбрачно дете)
3. потвърждение (и писмено)
4. благодарност, признателност
in ACKNOWLEDGEMENT of като благодарност за
ACKNOWLEDGEMENT of indebtedness признателност, благодарност
to bow one's ACKNOWLEDGEMENT to someone благодаря на някого с лек поклон
5. разписка, квитанция

aclinic [ə'klinik]
a без наклон
ACLINIC line магнитен екватор

acme ['ækmi]
n връх, връхна/кулминационна точка, апогей
at the ACME of в апогея/разцвета на, на върха на
ACME of wisdom върховна мъдрост

acne ['ækni]
n мед. пришка, ергенска пъпка/пъпки, акне

acock [ə'kɔk]
1. накриво, на една страна, килнат
2. нащрек, предизвикателно
with ears ACOCK с наострени уши

acolyte ['ækəlait]
1. църк. псалт, дякон, църковен прислужник
2. последовател, помощник, новак

aconite ['ækənait]
1. бот. самакитка (Aconitum napellus)
winter ACONITE вид кукуряк (Eranthus hyemalis)
2. хим. аконитин
3. поет. отрова

aconitum [ə'kɔnitəm]
вж. aconite

acorn ['eikɔ:n]
n жълъд

acotyledon [əkɔti'li:dən]
n бom. тайнобрачно растение

acoustic [ə'ku:stik(əl)]
и акустичен, звуков, слухов

acoustical вж. acoustic

acoustics [ə'ku:stiks]
n pl с гл. в sing акустика

acquaint [ə'kweint]
1. запознавам
to ACQUAINT oneself with запознавам се с, опознавам
to become/get ACQUAINTed with запоз навам се с, опознавам, вниквам в
2. съобщавам, известявам, уведомявам (of за)

acquaintance [ə'kweintəns]
1. (за) познанство, опознаване
tomake someone'sACQUAINTANCE, to make the ACQUAINTANCE of someone запознавам се с някого
he improves on/upon (closer) ACQUAINTANCE той печели, като ro опознаеш (по-отблизо)
to claim ACQUAINTANCE with someone претендирам, че се познавам с някого, припомням някому, че вече се познаваме
to drop ACQUAINTANCE with someone скъсвам връзките си с някого
to have a bowing/nodding ACQUAINTANCE with someone познавам някого бегло
to have a speaking ACQUAINTANCE with someone познавам се малко с някого, говорим си, като се срещнем
2. познания, знания (with по, в областта на)
3. познат (и), познайник, познайници
to have a wide circle of ACQUAINTANCEs, to have a wide ACQUAINTANCE имам широк кръг от/имам много познати

acquaintanceship [ə'kweintənsʃip]
1. (за) познанство
2. кръг от познати

acquest [ə'kwest]
1. acquirement
2. юр. лично придобито/ненаследено имущество

acquiesce [,ækwi'es]
v приемам (мълчаливо/неохотно), не възразявам, съгласявам се (in с), примирявам се

acquiescence [.ækwi'esns]
n (мълчаливо/неохотно) съгласие, примирение
to smile ACQUIESCENCE усмихвам се в знак на съгласие

acquiescent [.ækwi'csnt]
и който приема/се съгласява мълчаливо/неохотно, невъзразяващ, примирен, примирителен

acquirable [ə'kwaiərəbl]
a достижим, постижим, който може да се достави/намери

acquire [ə'kwaiə]
1. придобивам, добивам, сдобивам се с, спечелвам, постигам, достигам
ACQUIREd qualities/characteristics биoл. придобити качества
ACQUIREd taste вкус/нещо, с което постепенно се свиква, нещо, към което постепенно се придобива вкус
2. научавам, усвоявам (език и пр.)

acquirement [ə'kwaiəmənt]
1. придобивка
2. постижение
3. pl знания, култура

acquisition [.ækwi'ziʃn]
1. придобивка, придобиване
2. постижение, завоевание

acquisitive [ə'kwizitiv]
1. възприемчив
2. ламтящ за имот и пари, алчен, користолюбив

acquit [ə'kwit]
1. оправдавам, намирам за невинен (of)
2. освобождавам (от задължепие и пр.) (of, from)
3. изпълнявам (задължение. обещание) (of)
4. уреждам (сметкa, дълг)
5. refl проявявам се, държа се, справям се
to ACQUIT oneself well/ill справям се/държа се добре/зле
to ACQUIT oneself like a hero държа се/боря се геройски

acquittal [ə'kwitl]
1. юр. оправдание, освобождаване от отговорност, оправдателна присъда
2. изпълнение, уреждане (на сметки и пр.), погасявапе (на дълг)

acquittance [ə'kwitəns]
1. acquittal
2. разписка, квитанция
3. n освобождаване от задължения, квитанция

acre ['eikə]
1. акър (около 4 декaрa)
2. pl земя, ниви
3. pl рaзг. много, голямо количество/брой, сума
God's ACRE гробища

acreage ['eikəridʒ]
n повърхност, площ, пространство (изчислено в акри)

acrid ['ækrid]
1. остър, парлив (за вкус, миризма)
2. язвителен, жлъчен, хаплив, ожесточен

acrimonious [ækri'mouməs]
1. язвителен, жлъчен, хаплив, саркастичен, остър
2. настървен

acrimony ['ækrimani]
1. язвителност, жлъчност, хапливост, острота
2. настървение, ожесточение

acrobat ['ækrəbæt]
n акробат

acrobatic [.ækrə'bætik]
a акробатически

acrobatics [ækrə'bætiks]
n pl акробатика, акробатични номера (и прен.)

acronym ['ækranim]
n дума, образувана от началните букви на други думи

acropolis [ə'krɔpəlis]
n'apx. акропол

across [ə'krɔs]
I. 1. напреко, през средата, напречно
2. отвъд, оттатък, от/на другата страна
3. на кръст
with arms ACROSS със скръстени ръце
4. в диаметър, на ширина
river more than a mile ACROSS река, широка повече от (една) миля
II. 1. през, от едйния край до другия
to swim ACROSS the river преплувам реката
to get/walk ACROSS the street пресичам улицата
2. отвъд, оттатък, от/на другата страна на
he lives ACROSS the street той живее насреща/на другата страна на улицата
3. напреко на

across-the-board [ə,krɔsðə'bɔ:d]
a обхващащ всички (групи, членове и пр.), всеобхватен, цялостен, повсеместен

acrostic [ə'krɔstik]
1. лит. акростих
2. гатанка, при която се отгатват отделните букви и срички на дума

acrylic [ə'krilik]
I. a (поли) акрилен
II. n (поли) акрил

act [ækt]
I. 1. действие, дело, постъпка, деяние
ACT of God юр. природна стихия/бедствие
ACT of grace помилване, амнистия
to catch/take in the ACT хващам на местопрестъплението
he was in the ACT of firing той тъкмо стреляше
2. закон, постановление, наредба, указ, декрет, акт
ACT of parliament закон, законодателен акт
3. акт, документ
I deliver this as my ACT and deed това e написано собственоръчно от мене
4. театр, действие, акт
5. номер (в циркова и пр. програма)
6. прен. представление, комедия, поза
to get into the ACT ам. успявам да се включа
II. 1. действувам, върша, извършвам, правя, държа се, постъпвам
изпълнявам длъжността (as на)
I ACT ed for the best направих го за добро/с най-добри намерения
2. влиая, действувам, оказвам въздействие (on)
3. играя, изпълнявам/играя ролята на, сценичен съм, играя се добре (за пиеса)
4. прен. играя роля на, правя се на, преструвам се на
to ACT the ass/fool/idiot правя се на глупак
act for действувам от името на, представлявам, замествам
act on действу вам/оказвам въздействие на, следвам, изпълнявам (съвет, заповед и пр.), действувам съобразно/съгласно с
act out театр, изигравам (докрай), проявявам, давам израз на, псих. отреагирвам, претворявам в действие/дела
act over репетирам от край до край
act up не слушам, не мирувам, правя номера, капризнича, фукам се, реагирам, не работя добре, правя беля (за машина), обаждам се (за болка)
act upon-act on
act up to действувам съобразно с (принципи, положение и пр.), изпълнявам (обещание и пр.)

acting ['æktiŋ]
1. изпълняващ длъжността, временно заместващ
2. сценичен (за пиеса)

actings 1. игра, актъорско майсторство, изпълнение
2. професия на актъор
ACTINGS copy работен екземпляр на пиеса (с режисъорски указания)

actinia [æk'tiniə]
n (pl-s, -niae) зоол. актиния, морска анемона/роза

actinic [æk'tinik]
a физ., хим. актинов

actinium [æk'tiniəm]
n хим. актиний

action ['ækʃn]
1. действие, дейност, деятелност, пол. акция
ACTION committee акционен комитет
to take (prompt) ACTION вземам (бързи) мерки, действувам (бързо/веднага)
line of ACTION линия на поведение
man of ACTION делови/енергичен човек
to put/set in ACTION, to bring/call into ACTION привеждам в действие/движение, задвижвам
to come into ACTION влизам в действие
in full ACTION в пълен ход
2. дело, постъпка
3. действие, въздействие, влияние
4. фабула, действие
the (scene of) ACTION is laid in действието се развива в
5. движения, жестове (па актъор, оратор)
6. походка, ход (на кон)
7. механизъм, действие, функция
8. юр. съдебен процес/дело (и ACTION at law)
to bring/lay/enter an ACTION against завеждам дело против
to take (legal) ACTION against преследвам съдебно
9. воен. бой, сражение, битка, военни действия, акция
to see ACTION участвувам в сражение
ready for ACTION в боева готовност
to go into ACTION влизам в сражение, прен. започвам/залавям се за работа

actionable ['ækʃəпəbl]
1. a юр. подсъден
2. adv съден, наказуем

action painting ['ækʃп,реinŋ]
n вид абстрактен експресионизъм

activate ['æktiveit]
1. активизирам (се)
2. хим., оиол. активизирам, засилвам, ускорявам
3. физ. правя радиоактивен
4. аерирам (канализационни води)
5. ам. воен. формирам (военна единица), пращам на действителна служба

activation [,ækti'vеiʃп]
n активация, активиране

active ['æktiv]
I. 1. деен, активен, енергичен
to become ACTIVE активизирам се
2. жив, пъргав, оживен (за пазар и пр.)
3. ефикасен, действуващ. в действие
4. грам. действителен, действен (за залог)
5. воен. действителен
ACTIVE duty/service действителна/бойна служба
6. радиоактивен
II. грам. действителен/действен залог

activity [æk'tiviti]
1. дейност, деятелност
2. енергия, активност, енергичност, живост, пъргавина
3. оживление (на пазар и пр.)
4. pl занимания, дейности, мероприятия

actor ['æektə]
1. актъор, артист
2. участник, действуващо лице

actress ['æktris]
n актриса, артистка

actual ['æktʃuəl]
a действителен, истински, реален, конкретен, фактически, (сега) съществуващ, настоящ
in ACTUAL fact всъщност, в действителност
caught in the ACTUAL of a crime хванат на местопрестъплението
ACTUAL cost костуема цена

actuality [.æktʃu'æliti]
1. действителност, реалност, реално съществувание
2. pl фактически/действителни условия/обстоятелства

actualize ['æktʃuəlaiz]
1. осъществявам (се), реализирам (се)
2. пресъздавам реалистично

actually ['æktʃuəli]
1. всъщност/в действителност, фактически, по-право казано
2. наистина, действително
3. сега, понастоящем

actuary ['ækt.ʃиəri]
1. зшмр. статистик
2. ост. регистратор, секретар

actuate ['æktʃueit]
1. задвижвам, привеждам в движение
2. подбуждам, подтиквам
3. ел. възбуждам

acuity [ə'kju:iti]
1. острота (особ. нa сетива, ум), проницателност
2. мед. остър/сериозен характер (на зaболяване)

aculeate [ə'kju:lieit]
a бот., зоол. бодлив, трънлив, с жило

acumen [ə'kju:mən]
n проницателност, прозорливост, съобразителност, находчивост

acuminate [ə'kju:mineit]
a бот. заострен, островръх

acute [ə'kju:t]
1. остър, силен, интензивен
2. мед. акутен, остър
3. проницателен, съобразителен, умен, хитър, тънък (за набюдател)
4. остър, пронизителен (за звук)
5. фон. с остро ударение. ad рaзг. съкр. от advertisement

adage ['ædidʒ]
1. n поговорка, пословица
2. n съкр. разг. реклама, обявление
3. AD valorem според стойността

adagio [ə'da:dʒiou]
adv а, муз. адажио

Adam ['ædəm]
n библ. Адам
the old ADAM лошите инстинкти у човека, грешникът
I don't know him from ADAM нямам понятие кой e, никога не съм ro виждал
ADAM's apple анат. адамова ябълка
ADAM's ale/wine вода
ADAM's needle бот. юка (Yucca)

adamant ['ædəmənt]
I. n ост. диамант, елмаз, стомана, желязо
heart of ADAMANT кораво/каменно сърце
will of ADAMANT желязна воля
II. твърд, непреклонен
to be ADAMANT to не отстъпвам пред (молби и пр.)
to stand ADAMANT on твърдо настоявам/държа на

adamantine [.ædə'mæntain]
1. adamant
2. твърд като елмаз/желязо

adamite ['ædəmait]
1. човек, човешко същество
2. адамит, нудист

adapt [ə'dæpt]
1. приспособявам. пригодявам (to), нагласям
преработвам, адаптирам (for)
to ADAPT a novel for the stage драматизирам роман
2. приспособявам (се) (to към)

adaptability [ə.dæptə'biliti]
n приспособимост, пригодимост
приложимост (to)

adaptable [ə'dæptsbl]
a приспособим, пригодим, подходящ, приложим

adaptation [.ædəp'teiʃn]
1. приспособяване (и биол.), свикване
пригодяване (to)
2. преработка, адаптация

adapter [ə'dæptə]
1. тех. адаптор
2. автор на адаптация

add [æd]
1. прибавям, притурям, присъединявам, разширявам
пристроявам (to)
ADD ed effect допълнителен/още по-голям ефект/въздействие
2. мат. събирам
add in включвам, прибавям
add on прибавям, снаждам
add to увеличавам
add together събирам
add up събирам, излизам (за сметка, цифра), разг. имам смисъл, изглеждам правдоподобен, водя до известно заключение, ам. съставям си мнение за
add up to разг. равнявам се на, струвам, представлявам
it ADDs up to little more than не представлява нищо повече от, разг. знача, означавам, соча към, възлизам на (за сума)

addax ['ædæks]
n зоол. вид антилопа

addend ['ædsnd]
n мат. събираемо

addendum [ə'dendəm]
n (pi-da) приложение, допълнение, притурка, прибавка

adder ['ædə]
I. 1. n зоол. пепелянка (Vipera berus)
horned ADDER усойница (Cerastes cornutas)
2. ам. змия, смок
as deaf as an ADDER съвсем глух
II. n сметачна машина, компютър

adder's tongue ['ædəz.tʌŋ]
бот. сладка папрат (Polipodium vulgare)

addict [ə'dikt]
I. v обик. рass. или refl пристрастявам се. свиквам, отдавам се (to към, на), to be ADDICTed to alcohol/drugs алкохолик/наркоман съм
to be ADDICTed to study отдал съм се на учение/наука
II. 1. (страстен) привърженик. любител. поклонник (of), прен. роб
2. наркоман
cocaine ADDICT кокаиноман

addiction [ə'dikʃn]
n пристрастеност. страст, склонност (обик. към нещо лошо), наркомания

addictive [ə'diktiv]
a към който човек се пристрастява. без който не може (зa наркотик, лекирство и пр.)

addison's disease ['ədisənzdi'zi:z]
n мед. Адисонова болест

addition [ə'diʃn]
1. мат. събиране
2. прибавяне, притуряне, допълване
3. допълнение, прибавка, притурка
in ADDITION to в/като допълнение на, освен, покрай

additional [ə'diʃənəl]
и допълнителен, добавъчен
to take ADDITIONAL care внимавам още повече, полагам особени грижи

additive ['æditiv]
I. 1. допълнителен, добавъчен
2. натрупващ се, кумулативен
II. добавено вещество
colour ADDITIVE оцветител

addle ['ædl]
1. разбърквам, размътвам, обърквам
2. развалям се (за яйце)
ADDLE egg запъртък
ADDLE brained, ADDLE headed a с размътен ум
3. v разваля се, вмирисва се, побърквам, забърквам

addle-brained ['ædlbreind]
a побъркан, шантав, изкуфял, объркан

address [ə'dres]
I. 1. адрес, местожителство
ADDRESS book адресник
2. реч, обръщение, адрес
3. ловкост, умение. такт, сръчност
4. държание. обноски
5. начин на говорене
polite forms of ADDRESS учтиви обръщения/форми
6. pl внимание, ухажване
to pay one's ADDRESSes to ухажвам
II. 1. адресирам, надписвам (писмо и пр.)
2. обръщам се към, отнасям се до, държа реч пред, говоря на/пред, отправям (предупреждение, заплиха и пр.)
to ADDRESS oneself to говоря/пиша на
3. reft залавям се, занимавам се (to за, с)
4. сп. замахвам/приготвям се да ударя (топки)

addressee [ædre'si:]
n получател, адресат

adduce [ə'dju:s]
v привеждам, изтъквам, давам (доводи и пр.)

adduct [ə'dʌkt]
v физиол. притеглям, привеждам

adduction [ə'dʌkʃп]
1. привеждане, изтъкване, даване (ни доводи и пр.)
2. физиол. притегляне, привеждане, адукция

adductor [ə'dʌktə]
n анат. привеждач, адуктор (мускул)

adenoidal ['ædə.nɔidəl]
1. мед. аденоиден, страдащ от аденоиди
2. гъгнив (за глас)

adenoids ['ædənɔidz]
n pl мед. аденоиди, аденоидни вегетации

adept ['ædept]
I. 1. и умел
опитен, вещ (at, in)
II. 1. познавач
специалист, експерт (at, in)
2. ост. алхимик

adequacy ['ædikwəsi]
1. годност, задоволителност. задоволителни качества
2. съответствие. адекватност

adequate ['ædikwət]
1. достатъчен, задоволителен
2. съответен. съразмерен, подходящ, адекватен
ADEQUATE to a post подходящ за даден пост

adequately a съответно

adhere [əd'hiə]
1. залепвам се, слепвам се, прилепвам се, полепвам (to)
2. придържам се, спазвам
оставам верен, поддържам, приобщен съм (to към, на)
to ADНERE to the conditions of the contract спазвам условията на договора

adherence [əd'hiərəns]
n вярност, приобщеност, привързаност, последователност
придържане, спазване (to на, към)

adherent [əd'hiərant]
I. a лепкав, прилепнал
II. привърженик, последовател, поддръжник

adhesion [əd'hi:ʒn]
1. прилепване, слепване
2. вярност, спазване, придържане
to give one's ADHESION to (заявявам, че) поддържам
3. физ., тех. адхезия, прилепване
4. мед. срастване, адхезия
5. бот. срастване

adhesive [əd'hi:siv]
I. 1. лепкав, леплив, с лепило, свързващ
ADHESIVE tape лейкопласт, скоч, лепенки
ADHESIVE plaster лейкопласт
ADHESIVE power физ. сила на адхезията
2. разг. натрапчив, натраплив (за мисъл и пр.)
II. 1. лепило, цимент, слепяващо вещество
2. марка с лепило

ad hoc [,æd'hɔk]
a. adv лат. за специална цел, специален, специално
AD HOC committee специална комисия

adieu [ədju:]
n int сбогом
сбогуване, npoщаване
to hid someone ADIEU сбогувам се с някого
to make one's ADIEU s сбогувам се

ad infinitum [,æd,infi'naitəm]
adv лат. до безкрайност, до втръсване

ad interim [,æd'intərim]
а, adv лат. временен, временно

adipose ['ædipous]
а. хим. мастен, мед. тлъст, тлъстинен

adiposity [.æedi'pɔsiti]
n тлъстина, затлъстялост

adit ['ædit]
1. вход. проход, достъп
2. мин. хоризонтална галерия

adjacency [ə'dʒeisnsi]
n близост, съседство

adjacent [ɔ'dʒeisnt]
1. близък, близкостоящ, съседен (to)
2. непосредствено предшествуващ/следващ

adjectival [ædʒik'taivəl]
I. a грим. употребен като прилагателно, на прилагателно
II. част на речта, употребена като прилагателно

adjective ['ædʒiktiv]
1. грим. прилагателно
2. attr прилагателен, на прилагателно, зависим, несамостоятелен, тех. нетраен (за боя)

adjoin [ɔ'dʒɔin]
1. присъединявам, прилагам
2. гранича (с), допирам се (до)

adjoining [ə'dʒɔiniŋ]
a съседен, граничещ

adjourn [ə'dʒə:п]
1. отлагам. отсрочвам (to за)
2. закривам, бивам закрит, свършвам, отлагам се (за заседание и пр.)
3. оттеглям се, преминавам, отивам (to в)

adjournment [ə'dʒə:птəпt]
1. отсрочка, отсрочване, прекъсване, закриване
2. оттегляне

adjudge [ə'dʒʌdʒ]
1. отсъждам. присъжлам (something to someone нещо някому)
2. признавам за (виновен, валиден и пр.)
3. смятам. преценявам
to ADJUDGE the book a success преценявам. че книгата е добра сполучлива
4. ост. осъждам (to на)

adjudicate [ə'dʒu:dikeit]
v отсъждам. присъждам
решавам, вземам решение (on a matter по даден въпрос)

adjudication [ə,dʒu:di'keiʃn]
1. отсъждане, присъждане
2. решение, присъда

adjunct ['ædʒʌŋkt]
1. притурка, приложение, допълнение, придатък
2. (временен) помощпик/сътрудник
3. грaм. определение, обстоятелствено пояснение
4. лог. несъществен/случаен белег
5. attr помощен, спомагателен, допълнителен

adjuration [ædʒuə'reiʃn]
1. заклинание, клетва
2. молба, умоляване

adjuratory [ə'dʒuərətəri]
1. заклинателен
2. умоляващ, умолителен

adjure [ə'dʒuə]
1. заклинам, заклевам
2. моля, умолявам

adjust [ə'dʒʌst]
1. нагласявам, приспособявам
2. oпpaвям, подреждам, поправям
3. изглаждам (спор)
to ADJUST differences отстранявам/изглаждам различия
4. тех. регулирам
5. воен. коригирам (стрелба)
6. и reft приспособявам се, свиквам, привиквам, нагаждам се (to)
7. фин. уреждам (застрахователна полица)

adjustable [ə'dʒʌstəbl]
a приспособим, пригодим, регулируем, подвижен

adjustment [ə'dʒʌstmənt]
1. нагаждане, приспособяване, нагласяване, пригодяване
to make ADJUSTMENT to приспособявам се към
2. уреждане, изглаждане (на спор и пр.)
3. тех. регулиране, нагласяне, настройване, проверяване
4. воен. коригиране (на стрелба)

adjutant ['ædʒutənt]
1. воен. адютант
2. зоол. вид голям индийски щъркел (и ADJUTANT bird) (Leptoptilus argala)

ad-lib [,æd'lib]
I. v разг. импровизирам
II. adv лат. разг. по желание, както искам, неограничено, по избор

ad libitum [.æd'libitəm]
вж. ad-lib

ad-man ['ædmən]
n (pi-men) разг. лице, което съчинява търговски реклами

admass ['ædmæs]
n хора, податливи на търговска реклама

admeasure [əd'meʒə]
1. отмервам, определям количеството/капацитета на
2. определям дела на, разпределям

administer [əd'ministə]
1. управлявам, ръководя, разпореждам се с
2. раздавам (правосъдие), давам, предписвам (лекарство и пр.), прилагам
to ADMINISTER punishment to наказвам
3. давам, оказвам (помощ), нанасям (удар)
давам (причастие), the oath was ADMINISTERed to him той бе заклет
4. грижа се, оказвам помощ (to за, на)

administrate [əd'ministreit]
ам. administer

administration [əd.mini'streiʃn]
1. управление, ръководство, разпореждане
2. администрация
3. правителство, режим
4. прилагане (на закони, наказания), правораздаване
ADMINISTRATION of an oath юр. заклеване
5. даване (на помощ, лекарство, причастие), слагане, поставяне (на инжекция)

administrative [əd'ministrətiv]
1. управителен, административен
2. изпълнителен (за власт)

administrator [əd'ministreitə]
1. управител, администратор, ръководител
2. юр. управител (на имот)

administratrix [əd'rninistreitriks]
n (pl-trices) ж. p. от administrator

admirable ['ædmirəbl]
a прекрасен, чудесен, възхитителен, (достоен) за уважение/възхищение

admiral ['ædmirəl]
1. воен. адмирал
2. ост. флагмански кораб
3. зоол. адмирал (пеперуда) (и red/white ADMIRAL) (Pyramis atalanta)

admiralty ['ædmirəlti]
1. адмиралтейство, министерство на флотата
First Lord of the ADMIRALTY министър на флотата (в Англия)
2. юр. военноморски съд, (и court of ADMIRALTY)
ADMIRALTY mile английска морска миля

admiration [ædmi'reiʃn]
1. възхищение, възторг
уважение (for)
to ADMIRATION чудесно, великолепно
2. предмет на възхищение/уважение
3. ост. учудване, удивление

admire [əd'maiə]
1. възхищавам се от, любувам се на, почитам, уважавам
2. разг. изразявам възхищението си от
3. ост. удивлявам се/учудвам се на

admirer [əd'maiərə]
n почитател, поклонник, обожател

admissibility [əd.misi'biliti]
n допустимост, приемливост

admissible [əd'misəbl]
a допустим, приемлив

admission [əd'тiʃп]
1. допускане, приемане
2. достъп, вход
ADMISSION fee встъпителна вноска, вход (на такса)
ADMISSION free вход свободен
3. признание (на грешка и пр.), by/on his own ADMISSION както той сам признава, по негово собствено признание

admissive [əd'misiv]
a допускащ, признаващ

admit [əd'mit]
1. допускам, (про) пускам, давам достъп на, приемам
to ADMIT to membership приемам за член
2. побирам
3. позволявам, допускам, търпя (of)
to ADMIT of no delay не търпя отлагане
it ADMITs of improvement има място за подобрение, може да се подобри
his words ADMIT of no other meaning думите му не могат да се тълкуват другояче/не търпят друго тълкуване
this ADMITs of no excuse това e неизвинимо/непростимо
3. признавам, приемам, съгласен съм, допускам
to ADMIT to feeling ashamed/guilty, etc. признавам, че се срамувам/чувствувам виновен и пр

admittance [əd'mitəns]
1. достъп, вход
no ADMITTANCE вход забранен
2. ел. пълна комплексна проводимост

admittedly [əd'mitidli]
adv разбира се, естествено, несъмнено, по общо признание

admix [æd'miks]
v примесвам (се), смесвам (се), прибавям, притурям

admixture [æd'mikstʃə]
n примесване, примес, смес

admonish [əd'mɔniʃ]
1. увещавам, убеждавам, съвет вам, поучавам
2. предупреждавам (of за)
напомням (of, about)
3. смъмрям

admonishment n (ADMONItion) увещание, приятелски съвет, предупреждение, забележка, напомняне

admonition [,ædmə'пiʃп]
1. съвет
2. предупреждение
3. смъмряне

admonitory [əd'mɔnitəri]
1. увещателен
2. поучителен
3. предупредителен, напомнителен, напомнящ

ad nauseam [.æd'nɔ:siəm]
adv лат. до втръсване

adnominal [æd'nɔminəl]
a ез. адноминален

ado [ə'du:]
1. суетене. шум, врява
much ADO about nothing много шум за нищо
without further ADO без повече церемонии
2. трудност, затруднение, мъка, усилие, зор
I had much ADO to enter едвам влязох, голям зор видях да вляза

adobe [ə'doub(i)]
1. кирпич, непечена тухла
2. глина (за кирпичи) (и ADOBE clay)
3. кирпичена постройка
4. attr кирпичен

adolescence [,ædə'lesns]
n юношество, младост, следпубертетна възраст

adolescent [,ædə'lesnt]
I. a юношески, младежки, млад
II. юноша, младеж, девойка

adopt [ə'dɔpt]
1. v осиновявам
2. приемам, възприемам, усвоявам (обичаи и пр.), заимствувам (думи и пр.)
3. приемам, одобрявам (закон и пр.)

adoption [ə'dɔрʃп]
1. осиновяване
2. възприемане, усвояване, заимствуване, заемка
3. приемане, одобряване

adoptive [ə'dɔptiv]
a юр. приемен
ADOPTIVE father осиновител, приемен баща
ADOPTIVE child осиновено дете, хранениче

adorable [ə'dɔ:rəbl]
a прелестен, очарователен, прекрасен, възхити телен

adoration [.ædə'reiʃn]
n обожаване, обожание
преклонение (for)

adore [ə'dɔ:]
1. обожавам. богтворя, благоговея пред
2. разг. много/страшно обичам (с ger)

adorer [ə;dɔ:rə]
n обожател, поклонник

adorn [ə'dɔ:n]
v украсявам, крася (и прен.), кича, окичвамвам, декорирам

adornment [a'dɔ:nmant]
1. украсяване. окичване, украса
2. украшение, накит

adrenal [əd'ri:nəi]
I. a анат. надбъбречен
II. n надбъбречна жлеза (и ADRENAL gland)

adrift [ə'drift]
adv, a predic мор. носен от течението, без посока, без котва (и прен.)
to cut a boat ADRIFT пускам лодка по течението
to cut oneself ADRIFT from home напускам дома си
to turn ADRIFT изгонвам от дома, оставям на произвола насъдбата

adroit [əd'rɔit]
a ловък, сръчен, умел, изкусен
находчив (at, in)

adsorb [əd'sɔ:b]
v хим. адсорбирам

adsorption [əd'sɔ:pʃn]
n хим. адсорбция

adulate ['ædjuleit]
v лаская, низкопоклоннича

adulation [,ædju'leiʃn]
n ласкателство, низкопоклонничество, хвалебствия

adulatory ['ædjulətəri]
a ласкателен, хвалебствен, низкопоклоннически

adult ['ædʌlt]
a, n възрастен, пълнолетен, зрял, за възрастни

adulterant [ə'dʌltərəsnt]
n примес

adulterate [ə'dʌltəreit]
I. v подправям, фалшифицирам, примесвам
II. 1. подправен, фалшифициран, примесен, непълноценен
2. adulterous

adulteration [ə,dʌltə'rеiʃп]
n подправяне, фалшифициране, примесване

adulterer [ədʌltərə]
n (ADULTEREss) прелюбодеец, (-йка)

adulteress [ə'dʌltəris]
n прелюбодейка

adulterine [ə'dʌltərain]
1. незаконороден, извънбрачен
2. подправен, фалшифициран

adulterous [ə'dʌltərəs]
a блуден, прелюбодеен, извънбрачен

adultery [ə'dʌltəri]
n прелюбодеяние, изневяра

adumbrate ['ædʌmbreit]
1. очертавам, скицирам, нахвърлям
2. предвещавам, предзнаменувам
3. засенчвам, затъмнявам

adumbration [,ædʌm'breiʃn]
1. очертание, смътна представа
2. предзнаменование
3. засенчване, затъмняване

ad valorem [,ædvə'lɔ:rəm]
adv лат. (изчислено) според стойността

advance [əd'va:ns]
I. 1. напредвам, придвижвам се напред, настъпвам, местя/придвижвам напред (и по време)
to ADVANCE matters придвижвам въпросите
2. издигам се, напредвам, авансирам, прогресирам, повишавам, издигам
3. предплащам, авансирам, давам/плащам предварително, заемам
4. разг. повишавам (цени)
5. предявявам (искане и пр.), изявявам (желание), правя (предложение), предлагам, застъпвам (теория)
6. ускорявам, засилвам (растеж и пр), благоприятствувам (за)
II. 1. напредък, прогрес, възход
2. воен. настъпление, придвижване
3. предплата, аванс, заем
4. повишение (на цени и пр.)
5. повишение, издигане (в служба и пр.)
6. pl аванси, опити за сближаване
7. attr предварителен, преден
ADVANCE copy печ. предварителен/сигнален екземпляр
ADVANCE guard/party преден отряд, авангард
ADVANCE booking резервация (в хотел и пр.)
in ADVANCE предварително
well in ADVANCE много преди
his ideas are (well) in ADVANCE of his age идеите му ca изпреварили епохата

advanced [əd'va:nst]
1. преден, издаден напред
2. напреднал, за напреднали
ADVANCED in years в напреднала възраст
ADVANCED studies висш курс (по дадена наука)
ADVANCED level училищна подготовка, осигуряваща приемане в университет
3. напредничав, съвременен, модерен, свободомислещ, модернистичен

advancement [əd'va:nsmənt]
1. напредък, прогрес, успех
2. поощрение, поощряване, тласкане напред, повишение
3. предплата, предплащане

advantage [əd'va:ntidʒ]
I. 1. преимущество, предимство, to have/gain/win an ADVANTAGE over имам/спечелвам предимство пред, вземам връх над
to have the ADVANTAGEADVANTAGE of someone знам нещо, което някой не знае
2. изгода, полза
to take (full) ADVANTAGE of възползувам се от/използувам (напълно)
to take ADVANTAGE of someone измамвам някого, to ADVANTAGE изгодно. добре
в благоприятна светлина, the painting is seen to better ADVANTAGE from a distance картинатa изглежда по-добре от разстояние
to turn something to ADVANTAGE използувам нещо в свой интерес/най-добре
3. тенис преимущество, първа отбелязана точка след равен резултат
ADVANTAGE in точка за този, който сервира
ADVANTAGE out точка за този, на когото се сервира
II. v облагодетелствувам, подпомагам. благоприятствувам, от полза/изгода съм (за)

advantageous [,ædvən'teidʒəs]
a изгоден, благоприятен, полезен

advent ['ædvent]
1. идване, настъпване, появяване
2. църк. the ADVENT коледни пости, идването на Христос на земята, второто пришествие

adventist [əd'ventist]
n рел. адвентист

adventitious [ædven'tiʃəs]
a случаен, външен, чужд, страничен

adventure [əd'ventʃə]
I. 1. приключение, авантюра
2. риск, смела/рискована постъпка, финансова спекулация
3. attr приключенски
II. v рискувам, осмелявам се
to ADVENTURE into/upon осмелявам се да вляза
to ADVENTURE on/upon an undertaking хвърлям се в рисковано предприятие

adventurer [əd'ventʃərə]
n авантюрист, любител на приключения/рискове

adventuresome [əd'ventʃəsəm]
вж. adventurous

adventuress [əd'ventʃəris]
n авантюристка

adventurous [əd'ventʃərəs]
склонен към приключения, авантюристичен, смел, предприемчив, рискован, опасен

adverb ['ædvə:b]
n грам. наречие, обстоятелствена дума

adverbial [æd'və:biəl]
I. грам. и обстоятелствен
II. обстоятелствена дума/пояснение

adversary ['ædvəsri]
n противник, неприятел, съперник
the ADVERSARY дяволът, сатаната

adversative [æd'və:sətiv]
I. и противоположен, противопоставящ (и грам.)
II. грам. противопоставящ съюз

adverse ['ædvə:s]
1. противен, враждебен
вреден (to)
неблагоприятен, насрещен (за време, вятър) -, in ADVERSE circumstances в затруднено/тежко положение, западнал, изпаднал
to be ADVERSE to противник съм на
2. ост. срещуположен, насрещен

adversity [əd'və:siti]
n злополучие, нещастие, беда, бедствие, напаст

advert ['ædvə:t]
I. n разг. съкр. от advertisement
II. v споменавам, засягам (to)
позовавам се, обръщам внимание (to на)

advertise ['ædvətaiz]
1. рекламирам
давам обявление (for за)
2. ост. осведомявам, съобщавам, известявам (someone of something някого за нещо, някому нещо)

advertisement [əd'vəitismənt]
им реклама, рекламиране
обява, съобщeние

advertising n бизн. рекламен
national ADVERTISING рекламиране из цялата страна

advice [əd'vais]
1. съвет, мнение
piece/bit of ADVICE съвет
on someone's ADVICE по нечий съвет
2. търг. авизо
3. n съвет, известие, съобщение, бизн. авизо
credit (debit) ADVICE кредитно (дебитно), авизо
letter of ADVICE уведомително писмо
shipping ADVICE съобщение за натоварване

advisability [əd.vaizə'biliti]
n целесъобразност уместност

advisable [əd'vaizəbl]
a препоръчителен, за препоръчване, целесъобразен, уместен, благоразумен

advise [əd'vaiz]
1. съветвам
to ADVISE someone against doing something съветвам някого да не прави нещо
to ADVISE caution препоръчвам да се постъпва предпазливо
2. ам. съветвам се (with с)
3. уведомявам, известявам, съобщавам на
държа в течение (of за)

advised [əd'vaizd]
1. обмислен, съзнателен, смислен
2. осведомен
3. well-ADVISED благоразумен

advisedly [əd'vaizidli]
adv съзнателно умишлено, преднамерено

adviser [əd'vaizə]
n съветник, консултант
legal ADVISER юрист-консулт

advisory [əd'vaizəri]
1. съвещателен, консултативен
2. съветнически

advocacy ['ædvəkəsi]
n защита, подкрепа, поддръжка
застъпничество (of на, за)

advocate ['ædvəkət]
I. 1. застъпник, защитник
поддръжник (of)
2. адвокат
devil's ADVOCATE църк. лице, назначено да изтъкне доводите срещу предложена канонизация, прен. застъпник на погрешна кауза
II. v препоръчвам, застъпвам се за, прен. проповядвам, пропагандирам

advowson [əd'vauzən]
n църк. право на назначаване на бенефиций

adz вж. adze

adze [ædz]
n тесла
v дялам/издялвам с тесла

Aegean [i:'dʒiəп]
1. a егейски
2. a Егейско (море)

aegis ['i:dʒis]
n егида, щит, броня, прен. закрила, покровителство, егида

aegrotat ['i:groutæt]
лат. (диплома, получена въз основа на) удостоверение, че студент е болен и не може да се яви на изпит

aeniginous [ɛə'rи:dʒпəs]
a синъозелен

aeolian [i:'ouliən.i:'ɔlik]
1. еолийски
2. вятърeн, въздушен
AEOLIAN harp еолова арфа

aeolic [i:'ouliən.i:'ɔlik]
вж. aeolian

aeon ['i:ən]
n вечност

aerate ['ɛəreit]
1. проветрявам, вентилирам, аерирам
2. газирам (питие)

aeration [ɛə'еiʃп]
1. проветряване, вентилиране, аерация
2. газиране

aerial ['ɛəriəl]
I. 1. въздушен, атмосферен
AERIAL mapping снимане на въздушна топографска карта
AERIAL railway/ropeway въздушна линия/железница
2. прен. ефирен, нереален
II. и рид. me. tea. антена

aerie ['ɛəri]
1. орлово гнездо (и прен.), гнездо на хищна птица
2. малки/люпило на хищна типа

aeriform ['ɛərifɔ:т]
1. въздухообразен, газообразен, въздушен
2. прен. нереален

aerobatics [,ɛərə'bætiks]
n pi въздушна акробатика, фигурно летене

aerobe ['ɛəroub]
n биол. аероб

aerodrome ['ɛərədroum]
n детище, аеродрум

aerodynamics [,ɛərədai'næmiks]
pl-c гл. в sing аеродинамика

aerodyne ['ɛərədain]
n летателен апарат, по-тежък от въздуха

aerogram ['ɛərəgræm]
n телеграма, писмо с въздушна поща

aerography [ɛə'rɔgrəfi]
n метеорология

aerolite ['ɛərɔlаit]
n аеролит, метеорит

aerology [ɛərɔlɔdʒl]
n аерология

aeronaut ['ɛ.ərəпɔ:t]
n въздухоплавател. летец. aеponлaн

aeronautics [.ɛərə'nɔtiks]
n pl с гл. в sing въздухоплаванe, аеронавтика

aeroplane ['ɛərəрlеiп]
n самолет
AEROPLANE shed xaнгap

aerosol ['ɛərəs.ɔl]
n аерозол

aerospace ['ɛərəspeis]
1. земпага атмосфера и проcтpancтвo огвъд нея
2. техника на космическите полети
3. attr. космичсски

aerostat ['ɛərəstæt]
n аеростат. въздушеп балон

aerostatics [.ɛərə'stætiks]
n pl с гл. в sing аеростатика

aery вж. aerie

Aesop ['i:sɔp]
n Езоп

aesthete ['isθi:t]
n естет, ценител на красивото

aesthetic [is'θetik]
a естетичен, естетически

aesthetics [is'θetiks]
n pl с гл. в sing естетика

aestival ['estivəl]
a летен

aestivate ['estiveit]
v зоол. летувам, прекарвам лятото (обик. в сънно състояние)

aetiology [iti'ɔlədʒi]
n етиология

afar [əfа:]
adv далеч, надалеч (и AFAR off)
from AFAR отдалеч

affability [.æfə'biliti]
n приветливост, любезност, непринуденост, вежливост

affable ['æfəbl]
a приветлив, любезен, непринуден, вежлив, внимателен (to към)

affair [ə'fɛə]
1. работа, дело, въпрос
public AFFAIRs обществени дела/въпроси
man of AFFAIRs делови човек
AFFAIR of honour дуел
foreign/home AFFAIRs пол. външни/вътрешни работи
2. история, афера, (обществен) скандал
love AFFAIR любовна история, любов
3. разг. нещо, работа
the house was a 2-story AFFAIR къщата беше двуетажна

affect [ə'fekt]
I. 1. действу вам (на), въздействувам (на), влиaя (на), засягам
2. вълнувам, трогвам, засягам, въздействувам
II. 1. преструвам се/давам си вид (на), правя се на, имитирам, позирам като
to AFFECT ignorance/indifference правя се, че не знам/че ми е безразлично
to AFFECT a worldly manner позирам със светски маниери
2. предпочитам, обичам, харесвам, склонен съм/клоня към
to AFFECT long words обичам да употребявам дълги думи
III. n псих. чувство, афект

affectation [æfek'teiʃn]
1. преструване, превземане, преструвка, превземка, изкуственост, маниерничене
AFFECTATION of indifference/interest престорено безразличие, интерес
2. ряд. предпочитание, склонност

affected [ə'fektid]
1. засегнат, повлияй
2. престорен, превзет, изкуствен, маниерен
3. разположен, склонен (to към)

affecting [ə'fektiŋ]
a трогателен, затрогващ, въздействуващ

affection [ə'fekʃn]
1. привързаност, обич
to have AFFECTION for, to feel AFFECTION towards обичам, привързан съм към
to hold someone in (great) AFFECTION (много) обичам някого
2. болеет, заболяване, (болестно) състояние

affectionate [ə'fekʃənət]
a нежен, привързан, любещ, предан

affective [ə'fektiv]
1. псих. на чувствата, емоционален
2. ост. прочувствен

afferent ['æfərənt]
a физиол. аферентен

affiance [ə'faiəns]
1. v вричам, сгодявам, обричам (to)
2. n доверие (in, on), сгодяване

affidavit [æfi'deivit]
n юр. писмена клетвена декларация, писмени показания
to swear/make an AFFIDAVIT давам клетвена декларация

affiliate [ə'filieit]
I. 1. присъединявам (се), сдружавам (се), съм/ставам филиал на
2. юр. приписвам/установявам бащинство (to, upon)
II. 1. филиал, клон
2. съдружник, помощник

affiliated [ə'filieitid]
a числящ се, принадлежат, присъединен (to към)

affiliation [ə.fili'eiʃn]
1. присъединяване, съединяване, сдружаване
2. обик. рl връзки
3. юр. приписване/установяване на бащинство
AFFILIATION order съдебно решение, установяващо бащинство

affined [ə'faind]
a сроден, свързан

affinity [ə'finiti]
1. влечение (for, to към, between между)
2. хим. афинитет
3. родство, сродство, некръвна родствена връзка
4. сходство, прилика (with, to с)

affirm [ə'fə:m]
1. твърдя, заявявам, уверявам, заявявам тържествено, изявявам
2. юр. потвърждавам, утвърждавам

affirmation [.æfə:'meiʃn]
1. твърдение, уверение
2. юр. потвърждаване, утвърждаване
3. юр. тържествена декларация (пред съда вместо клетва)

affirmative [ə'fəimətiv]
I. a утвърдителен, положителен (и грам.), потвърдителен
II. положителен отговор
положителна страна (при дебати), the answer is in the AFFIRMATIVE отговорът e да/положителен

affix [əfiks]
I. 1. прикрепям, прибавям, притурям, придавам, скрепвам
2. слагам, поставям (печат, подпис)
II. 1. грам. афикс, приставка, наставка
2. прибавка, допълнение

afflatus [ə'neitəs]
n вдъхновение, божествено откровение

afflict [ə'flikt]
v измъчвам, огорчавам, опечалявам, засягам
to feel much AFFLICT cd at/by the news много съм огорчен от новината
to be AFFLICTed with the gout, etc. страдам от подагра и пр

affliction [ə'flikʃn]
n нещастие, бедствие, страдание, мъка, болка, скръб, злочестина, недъг

afflictive [ə'fliktiv]
a болезнен, мъчителен

affluence ['æfluəns]
1. изобилие, охолство, богатство, благоденствие
to rise to AFFLUENCE забогатявам
2. ряд. наплив, приток

affluent ['æfluənt]
I. и (из) обилен, богат, охолен, благоденствуващ
AFFLUENT society благоденствуващо общество
II. приток (на река)

afflux ['æflʌks]
n прилив, приток, стечение

afford [ə'fɔ:d]
1. одик. с can имам пари/средства (за), позволявам си (да), разрешавам си, в състояние съм (да)
that's more than I can AFFORD това e повече, отколкото мога да дам/да си позволя
I can't AFFORD the time нямам време, не мога да отделя време
I can't AFFORD a new coat нямам пари за ново палто, не мога да си позволя да си купя ново палто
2. давам, доставям, произвеждам
it will AFFORD me pleasure ще ми достави/за мен ще бъде удоволствие
the roof AFFORDed a fine view от покрива се разкриваше чудесна гледка

afforest [ə'fɔrist]
v залесявам

afforestation n залесяване

afforestatiort [ə,fɔris'teiʃn]
n залесяване

affranchise [ə'fræntʃaiz]
v освобождавам (от робство. задължечия и пр.)

affray [ə'frei]
n спречкване, сбиване, нарушение на обществения ред

affreightment n бизн. фрахтуване
contract of AFFREIGНTMENT договор за морски превоз

affricate ['æfrikət]
n фон. африкат

affront [əfrʌпt]
I. n обида, (публично) оскърбление, афронт
to offer an AFFRONT to someone оскърбявам някого (публично)
to suffer an AFFRONT бивам оскърбен (публично)
II. 1. обиждам, оскърбявам (преднамерено), нанасям (публично) оскърбление на, афронтирам
2. изправям се срещу, посрещам (опасност и пр.)
to AFFRONT death срещам смело смъртта, презирам смъртта

affusion [ə'fju:ʒn]
n обливане, поливане

Afghan ['æfgæn]
1. афганистанец
2. афганистански език
3. ам. плетен вълнен шал/одеяло
4. ам. тип персийски килим
5. attr афганистански

afield [ə'fi:ld]
adv далеч, настрана, далеч от дома
far AFIELD надалеч (и от целта)

afire [ə'fаiə]
adv, a predic пламнал, запален (и прен.), горящ, в огън
to set AFIRE подпалвам, запалвам

aflame [ə'fleim]
adv, a predic пламнал, пламтящ (и прен.), в пламъци
AFLAME with curiosity/passion горящ от любопитство/страст

afloat [ə'flout]
1. (носсщ се) по вода, плаващ
to get a boat AFLOAT пускам/освобождавам (заседнала) лодка
2. по/на море, на служба във флота
3. наводнен
4. фин. без дългове/финансови затруднения, платежоспособен
5. в ход
to get a new periodical AFLOAT започвам издаването на ново списание
6. който се носи (за слух)
rumours are AFLOAT that носят се слухове, че

afoot [ə'fut]
1. в ход, в действие
there's mischief AFOOT крои се нещо лошо
there's a scheme AFOOT to има план да
2. ост. пеша, на крак

afore [ə'fɔ:]
1. a отпред, мор. напред
2. prep пред, преди
AFORE-mentioned, AFORE-named, AFORE-said гореспоменат

aforemendoned [əfɔ:'menʃə'neimd]
a канц. гореспоменат. гореказан, горепосочен

aforethought [ə'fɔ:θɔ:1t]
a предумишлен, преднамерен

aforetime 1. adv преди, някога
2. abj някогашен

a fortiori [,ei,fɔ:rti'ɔ:rai]
adv лат. с още по-голямо основание/причина, още по-решително

afoul [ə'fаиl]
adv to run/fall AFOUL of сблъсквам се с, влизам в конфликт с

afraid [ə'freid]
a predic изплашен, уплашен
to be AFRAID of страх ме е/плаша се/боя се от
to be AFRAID of waking someone страхувам се да не събудя някого
to be AFRAID to wake someone страхувам се/не смея да събудя някого
to be AFRAID to ask for help не смея да поискам помощ

afreet [ə'fri:t]
n араб. мат. зъл демон

afresh [ə'freʃ]
adv отново, наново, отначало

African ['æfrikən]
1. a африкански
2. африканец

Afrikaans [,æfri'ka:ns]
n африканс, бурски език

afrikander вж. afrikaner

Afrikaner [,æfri'ka:n(d)ə]
1. африканец от европейски произход (особ. холандски)
2. и а. юж. -афр. порода говеда/овце

afrit ['æfrit]
вж. afreet

afro-american [.æfrouə'merikən]
n американски негър

aft [a:ft]
adv мор. на/около кърмата, назад, към кърмата

aftcrpains ['a:ftəpeinz]
n рl следродилни болки

after ['а:ftə]
I. 1. след, подир, зад
the day AFTER tomorrow вдругиден
2. относно, за
to inquire/ask AFTER someone питам/интересувам се за някого, търся някого
3. по, според, съгласно, като, по подобие на
painting AFTER Rembrandt рисунка в стила на Рембранд
AFTER a fashion някак си, криво-ляво
man AFTER my own heart човек по моя вкус
I was named AFTER my grandfather кръстен съм на дядо си
AFTER you минете вие пръв
AFTER all въпреки всичко/това, все пак, в края на краищата
II. 1. след това, после, по-късно, впоследствие
2. подир, отзад, назад
III. cj след като
IV. 1. по-късен, следващ
in AFTER years по-късно, след това, в бъдеще
2. мор. заден
AFTER cabins задни кабини

afterbirth ['a:ftəbə:θ]
n плацента, последък

aftercare ['a:ftəkɛə]
n грижа (за някого) след изписване от болница/освобождаване от затвор

afterdamp ['a:ftədæmp]
n задушлив газ в мина след експлозия/пожар

after-effect ['a:ftəri,fekt]
n последствие, последица, вторичен резултат

afterglow ['a:ftəglou]
1. вечерно сияние/заря (след залез)
2. приятна възбуденост (след чещо изживяно)

aftergrass ['a:ftəgra:s]
n отава, втора трева/коситба

after-image ['a:ftərimidʒ]
nсих., телев. послеобраз

afterlife ['a:ftəlaif]
1. задгробен живот
2. по-късните години на нечий живот

aftermath ['a:ftəma:θ]
1. aftergrass
2. последици, резултат (и)

aftermost ['a:ftəmoust]
a най-последен, най-заден

afternoon ['a:ftənu:n]
1. следобед
in/during the AFTERNOON след обед
good AFTERNOON! добър ден! (след пладне)
2. attr следобеден

afterpiece ['a:ftəpi:s]
n едноаkтна пиеса след главното представление, дивертисмент

afters ['a:ftəz]
n рl разг. десерт

aftershave ['a:ftəʃeiv]
n, a (лосион) за след бръснене

aftertaste ['a:ftəteist]
n вкус, който остава след нещо

afterthought ['a:ftəθɔ:t]
1. n мисъл, която ми хрумва по-късно
по-късна прибавка (kъм план и пр.), допълнение
2. n мисъл, която ни идва наум, след като сме се аргументирали, поразмисляне, допълнително обяснение, прибавка

aftertime ['a:ftətaim]
n бъдеще

afterward ['a:ftəwəd(z)]
adv по-късно, след това, впоследствие

afterwards a после

afterword ['a:ftəwə:d]
n послеслов (kъм kнигa)

afterworld ['a:ftəwə:ld]
1. оня/задгробния свят
2. идните/бъдещите поколения

again [ə'ge(i)n]
1. отново, наново, пак, още веднъж
AGAIN and AGAIN пак и пак. непрекъснато, постоянно
as many/much AGAIN още толкова
to be oneself AGAIN оправям се, съвземам се, идвам на себе си
2. пък, освен това, от друга страна
AGAIN, what about the children? ами децата? I might go, and AGAIN I might not може да отида, пък може и да не отида

against [ə'ge(i)n]
I. 1. против, срещу
AGAINST the current срещу течението
AGAINST one's will против желанието/волята си
his appearance is AGAINST him външният му вид не го препоръчва
2. о, на, в, по
to run AGAINST a rock блъсвам се в/натъквам се на скала
propped AGAINST a wall подпрян на стена
the rain beat AGAINST the windows дъждът шибаше по прозорците
3. на (фона на)
AGAINST a dark background на тъмен фон
4. за, против
AGAINST a rainy day прен. за черни. дни
precautions AGAINST fire предпазни мерки против/срещу пожар, противопожарни мерки
injection AGAINST rabies инжекция против бяс
5. в сравнение с, срещу, в замяна на
as AGAINST yesterday в сравнение с вчера
AGAINST payment of a fee срещу заплащане на такса
over AGAINST срещу (за място)
II. cj ост. докато, в случай че

agamic [ə'gæmik]
a зоол. безполов

agape [ə'geip]
I. a predic, adv зяпнал, зинал, захласнат (о)
II. 1. цъpk. братска вечеря
2. християнска/братска любов

agar [ə'ga:(rəga:)]
вж. arap

agaric ['ægərik]
n бoт. гъба

agatcwarc ['ægitweə]
n пъстро емайлирани домашни съдове

agate ['ægit]
1. минер, ахат
2. печ. шрифт от 5 1/2 пункта

agave [ə'geivi,ə'ga:vi]
n бom. американска агава, столетник

agaze [ə'geiz]
a predic, adv в изумление, учуден (о)

age [eidʒ]
I. 1. възраст
of (full) AGE пълнолетен
to come of AGE ставам пълнолетен
under AGE непълнолетен
to be over AGE for над възрастовата граница съм за
middle AGE средна възраст
old AGE старост
to act/be one's AGE държа се както подобава на възрастта ми, не се вдетинявам
twenty years of AGE двадесетгодишен, век, епоха, период
The AGE of Reason епохата на рационализма/просвещението
3. разг. вечност
I haven't seen you for AGEs цяла вечност не съм те виждал
dog's/ам. coon's AGE цяла вечност, много дълго време
4. старост
AGE before beauty старите имат предимство
II. 1. старея, остарявам
2. състарявам, правя да изглежда стар
3. отлежавам, оставям да отлежи (вино и пр.)

aged ['eidʒid]
1. стар
2. старчески, на старостта
3. отлежал
4. на възраст
AGED twenty на двадесет години, на двайсетгодишна възраст

age-group ['eidʒgru:p]
n възрастова група

ageless ['eidʒlis]
a неостаряващ, вечно млад

agelong ['eidʒlɔŋ]
a дълговечен

agency ['eidʒənsi]
1. представителство, агенция, агентство, бюро
2. средство, съдействие, посредничество
through the AGENCY of water от действието на водата
by/through the AGENCY of a friend чрез/посредством един приятел
3. n действие, въздействие, средство, съдействие, посредничество, фактор, сила, агенция, бизн. представителство
on sole AGENCY basis на базата на единствено представителство
through the AGENCY of a broker чрез посредничество на брокер

agenda [ə'dʒendə]
n рl с гл. в sing дневен ред

agent ['eidʒənt]
1. деятел (и грам.)
free/voluntary AGENT човек, който може да действува съобразно със собствената си воля
2. представител, пълномощник
3. посредник, комисионер
4. служител, чиновник, агент
secret-service AGENT таен агент
ticket AGENT ам. касиер (за билети)
road AGENT ам. шег. разбойник
5. действуваща сила, фактор
6. хим. вещество, агент
chemical AGENT реактив

agent provocateur [ə'ʒa:n,prɔvəkə'tə:]
n (pl agents') фр. агент-провокатор

age-old ['eidʒould]
a вековен, древен

agglomerate [ə'glɔməreit]
I. v натрупвам (се), смесвам (се)
II. 1. геол. агломерат
2. бот. кичур, туфа
III. 1. сбит, слепнат
2. бот. събран в кичур/туфа

agglomeration [ə,glɔmə'reiʃn]
1. натрупване, струпване, куп
2. геол. агломерация
3. прен. конгломерат
4. безразборно построени предградия/квартали (и urban AGGLOMERATION)

agglutinate [ə'glu:tineit]
I. v слепвам (се), залепвам (се), лепя (се), сраствам (се), причинявам срастване
ag-glutinating languages ез. аглутиниращи езици
II. 1. слепен, залепен, сраснал
2. ез. аглутиниращ

agglutinative [ə'glu:tinətiv]
вж. agglutinate

aggrandize [ə'grændaiz]
1. увеличавам, засилвам, по вишавам
2. възвеличавам, превъзнасям

aggrandizement [ə'grændizmənt]
1. увеличаване, усилване, повишаване, издигане
2. възвеличаване, превъзнасяне

aggravate ['ægrəveit]
1. отежнявам, влошавам
2. разг. раздразвам, вбесявам
aggravating circumstances отегчаващи вината обстоятелства

aggravating a отегчаващо вината (обстоятелство)

aggravation [,ægrə'veiʃn]
1. отежняване, влошаване
2. разг. раздразнение, нещо дразнещо/досадно

aggregate ['ægrigət]
I. 1. общ, сумарен, единен
AGGREGATE amount обща сума
AGGREGATE membership общ брой на членовете
2. бот. сложен (за цвят и пр.)
II. 1. сбор, съвкупност
in the AGGREGATE като цяло
2. тех., геол. агрегат
III. 1. присъединявам (to), съединявам (се), събирам (се)
2. възлизам/равнявам се на

aggregation [ægri'geiʃn]
1. общност, маса, съвкупност
2. струпване, събиране

aggression [ə'greʃn]
1. агресия, нападение
посегателство (on, upon)
war of AGGRESSION агресивна война
2. псих. враждебност, агресивност

aggressive [ə'gresiv]
1. нападателен, агресивен, враждебен
2. ам. настойчив, предприемчив

aggressiveness n нападателност, агресивност, враждебност, ам. енергичност, настойчивост

aggressor [ə'gresə]
n агресор, нападател, страна-нападателка

aggrieved [ə'gri:vd]
1. a обиден, огорчен
наскърбен (at, over)
2. v увреждам, онеправдавам
накърнявам, огорчавам (обик. Pass)

aghast [ə'ga:st]
a predic ужасен, втрещен, поразен, елисан

agile ['ædʒail]
a подвижен, жив, бърз, пъргав, сръчен, ловък

agility [ə'dʒiliti]
n подвижност, живост, пъргавост, бързина, сръчност, ловкост

agio ['ædʒ(i)ou]
1. банк. ажио
2. игра на борсата

agiotage ['ædʒətidz]
1. банк. ажиотаж
2. борсови спекулации

agitate ['ædʒiteit]
1. раздвижвам, вълнувам, възбуждам
2. безпокоя
3. разбърквам, разбивам, размесвам
4. агитирам (for, against)
5. разисквам, обсъждам, обмислям

agitation [.ædʒi'teiʃn]
1. възбуждане, възбуда, вълнение, тревога
2. агитация
3. разискване, обсъждане, обмисляне

agitator ['ædʒiteitə]
1. агитатор
2. тех. бъркачка

aglet ['æglit]
1. метален наконечник на връв
2. воен. акселбант

aglow [ə'glou]
a predic горещ, пламнал (и прен.)
разгорещен, възбуден (with от)

agnail ['ægneil]
n забелена кожица около нокът

agnate ['ægneit]
1. (който е) роднина по бащина/мъжка линия
2. книж. сроден, подобен

agnostic [əg'nɔstik]
I. фил. a агностически
II. n агностик

agnosticism [əg'nɔstisizm]
n фил. агностицизъм

ago [ə'gou]
adv преди
some time AGO преди известно време

agog [ə'gɔg]
a predic прен. трескав, възбуден (about, over)
to set AGOG възбуждам любопитството (на)
to be AGOG for news/to hear the news изгарям от нетърпение да чуя новината

agonist ['ægənist]
n борец, състезател

agonistic [,ægə'nistik]
1. състезателен, атлетически
2. полемически

agonize ['ægənaiz]
1. измъчвам (се), мъча (се), гърча се от болки
2. тормозя се, измъчвам се (over)

agonized ['ægənaizd]
a на агония, отчаян (за вик и пр.)

agonizing ['ægənaiziŋ]
a мъчителен

agony ['ægəni]
1. силно страдание/болки, гърчения, мъка, агония
death/last AGONY предсмъртна агония
to suffer agonies, to be in agonies умирам от болки/мъка
to be in an AGONY of despair в пълно отчаяние съм
to be in an AGONY of remorse измъчвам се от разкаяние
AGONY column колона във вестник за лични обявления/за търсене на изчезнали близки и пр
2. тежка борба
3. внезапен изблик

agrarian [ə'grɛəriən]
1. a земеделски, аграрен
2. n пол. земеделец, борец за аграрни реформи

agrarianism [ə'grɛəriənizm]
n пол. земеделско/аграрно движение

agree [ə'gri:]
1. съгласявам се, съгласен съм (to something, with someone)
AGREEd! съгласен! дадено! to be AGREEd on на същото мнение съм относно/по въпроса за
2. споразумявам се, уговарям се, установявам се (on, upon относно, на)
3. съответствувам, подхождам (си), сходен съм, хармонирам (with с, на)
4. грам. съгласувам се (with)
5. действувам добре, понасям
(with someone на някого) (за климат, храна и пр.)
6. споразумявам се относно, уреждам, одобрявам (цена, предложение и пр.)

agreeable [ə'griəbl]
1. приятен, мил, любезен
to make oneself AGREEABLE to любезнича с докарвам се на
2. разг. съгласен, благосклонен
3. подходящ, удобен, пригоден

agreeably [ə'griəbli]
1. приятно, мило, любезно
2. съобразно, съответно (to, with)

agreement [ə'gri:mənt]
1. съгласие, съгласяване
AGREEMENT of opininon единомислие
to be in AGREEMENT with съгласен/на същото мнение съм с
2. споразумение, съглашение, договор
3. сходство, съответствие, хармония
4. грам. съгласуване

agricultural [.ægri'kʌltʃərəl]
a земеделски, селскостопански
AGRICULTURAL chemistry агрохимия

agriculturalist [,ægri'kʌltʃərəlist]
1. земеделец
2. агроном
3. n (AGRICULTURist) земеделец, агроном

agriculture n земеделие, агрономия

agrimony ['ægriməni]
n бот. камшиче

agronomics [.ægrə'nɔmiks]
n рl с гл. в sing агрономия, агрономство

agronomist [ə'grɔnəmist]
n агроном

agronomy [ə'grɔnəmi]
1. агрономия, агрономство
2. селско стопанство, земеделие

aground [ə'graund]
1. мор. заседнал
to go/run/bc AGROUND засядам
2. на земята

ague ['eigju:]
n малария, (пристъп на) треска (и прен.), втрисане

agued ['eigju:d]
a трескав, маларичен

aguish a маларичен, болен от малария

ah [a:]
int a! ax! (за учудване, съжаление, скука, болка, тъга, възражение, възторг, презрение, подигравка)
AH me! горкият/бедният аз!

aha [a:'ha:]
ini аха (за задоволство, тържество, ирония)

ahead [ə'hed]
adv напред (и за време), отпред
вo/разг. fire AHEAD продължавай! карай! давай! to get AHEAD of изпреварвам
to plan AHEAD планирам предварително
in the years AHEAD в/през идните години

ahem [ə'hem]
int хм

ahoy [ə'hɔi]
int мор. хей, ей, ало

aid [eid]
I. 1. помощ, подкрепа
in AID of charity с благотворителна цел
what is this in AID of? разг. каква e целта на всичко това? за какво е всичко това
2. помощник
3. помощно средство, пособие, помагало
hearing AID слухов апарат
visual AIDs нагледни средства/пособия
4. ист. (кралски) данък, налог
II. v помагам, подпомагам, подкрепям, съдействувам (на)
to AID and abet юр. подстрекавам и активно подпомагам

aidc-decamp [.eiddə'ka:]
n (p/aides-de-camp) фр. воен. адютант

aide [eid]
1. aide-decamp
2. пол. помощник, съветник (в дадена област)

aide-de-camp n адютант (pl AIDEs-DE-CAMP)

aide-memoire [.eid'memwa:]
1. дипл. меморандум
2. бележник

aidman ['eidmən]
n (pl-men) ам. воен. санитар

aiglet ['eiglət]
вж. aglet

aigrette ['eigret]
1. плюмаж, егрета, китка пера и пр. като украшение на шапка
2. тиара

aiguille ['eigwi:l]
1. остър скалист връх, игла
2. тънка сонда/свредел

ail [eil]
1. болен/неразположен съм
2. обик. в 3 л. ед. ч. безпокоя, измъчвам, тревожа
what AILs him? какво му е?

ailing ['eiliŋ]
a болен, боледуващ, болнав

ailment ['eilmənt]
n неразположение, болест, болка

aim [eim]
I. 1. целя (се), прицелвам се (at)
насочвам (удар и пр.) (at)
запращам, хвърлям (at)
2. целя, имам за цел (to do something, at doing something)
3. ам. възнамерявам, имам намерение
II. 1. цел, стремеж, намерение
2. прицел
to take AIM прицелвам се, премервам се
to miss one's AIM не улучвам

aimless ['eimlis]
a безцелен, безсмислен

ain't [eint]
разг., съкр. от am not, are not, is not, have not, has not

air [eə]
I. 1. въздух
in the AIR въввъздуха
носещ се (за слух), there arc rumours in the AIR носят се слухове, несигурен, неопределен (за план и пр.), воен. незащитен
by AIR по въздуха, със самолет
in the open AIR навън, на открито
to take the AIR излизам на разходка, разхождам се, ав. излитам
2. рад., телев. ефир
on the AIR пo радиото/телевизията, по ефира
we shall be on the AIR again at ще ни чуете отново в
to go off the AIR прекъсвам предаването (за радиостанция и пр.)
3. мор. вятър, ветрец
4. мелодия, ария, песен
5. вид, изражение, физиономия
he has an AIR of importance изглежда важен, има важен вид
AIR of mystery таинствен вид
with an AIR of finality категорично, като че ли всичко е решено/свършено
to give oneself /to put on AIRs важнича, държа се високомерно
to put on an innocent AIR придавам си невинен вид
AIRs and graces маниерничене, превземки
6. attr въздушен, въздухоплавателен, авиационен
AIR alert въздушна тревога
AIR base въздушна база
AIR cover воен. въздушна защита/подкрепа (при нападение и пр.), to give AIR to one's views изказвам/изразявам възгледите си
to take AIR ставам известен, разчувам се, получавам гласност
to walk on AIR хвърча от радост
to live on AIR живея от нищо, храня се с въздух
to clear the AIR прен. прочиствам атмосферата
to give someone the AIR si. уволнявам някого, зарязвам/разкарвам някого
to get the AIR sl. уволняват ме, зарязват ме
to go up in the AIR излизам от кожата си
II. 1. проветрявам, вентилирам
2. оставям да просъхне, суша, изсушавам (дрехи)
3. изкарвам на показ, парадирам с (качества и пр.), изразявам публично
4. reft излизам на разходка

air bag ['ɛəbæg]
n aвm. въздушна възглавница

air-bed ['ɛəbed]
n надуваем дюшек

air-bladder ['ɛəblædə]
1. бот. въздушен мехур
2. зоол. плавателен мехур

air-borne [ɛeəbɔ:n]
1. воен, преносим по въздуха, въздушнодесантен
2. ав. отделил се от земята
to become AIR-BORNE отделям се от земята

air-brush ['ɛəbrʌʃ]
n тех. пистолет (за боядисване)

Airbus [ɛsəbʌs]
n редовен пътнически самолет

air chief marshal [ɛə,tʃi:fта:ʃl]
n генерал от въздушните войски

air-condition ['ɛəkəndiʃn]
1. поставям климатична инсталация в
2. пречиствам въздуха с климатична инсталация

air-conditioned ['ɛəkəndiʃənd]
a с климатична инсталация

air-conditioner ['ɛəkəndiʃənə]
n климатична инсталация

air-conditioning ['ɛəkəndiʃəniŋ]
n пречистване, затопляне/охлаждане и овлажняване на въздуха чрез климатична инсталация

air-cooled ['ɛəku:ld]
a тех. с въздушно охлаждане

aircraft ['ɛəkra:ft]
n (рl без изменение) летателен апарат, самолет, авиация

aircraft-carrier ['ɛəkra:ft,kærə]
n самолетоносач

aircraftman ['ɛəkra:ftmən]
n (pl-men) воен. ав. летец

air-cushion ['ɛəkuʃn]
1. надуваема възглавница
2. въздушна възглавница (за кораб и пр.)
3. тех. демпфер, амортизатор

air-defence n противовъздушна отбрана, ПВО

airdrome ['ɛədroum]
n летище, аеродрум

air-drop ['ɛədrɔp]
n воен. парашутен десант

Airedale ['ɛədeil]
n вид едър рунтав териер

airfield ['ɛəfi:ld]
n летище, аеродрум

air-fighter n изтребител

air force ['ɛə,fɔ:s]
n военновъздушни сили, военна авиация

air-gadge n манометър

air gun ['eəgʌn]
1. пневматична пушка/пистолет
2. тех. пневматичен чук
3. бояджийска помпа/пистолет

airhead ['ɛəhed]
n воен. въздушнодесантна база на неприятелска територия

air hole ['ɛəhoul]
1. отдушник
2. незамръзнало място в река и пр
3. ав. въздушна яма

air hostess ['ɛəhoustis]
n стюардеса

airily a леко, въздушно, лекомислено, безгрижно

airing ['ɛəriŋ]
1. проветряване
2. сушене на открито
3. излагане на показ, публично изказване
4. разходка
5. ам. радиопредаване, телевизионно предаване

air jacket ['ɛə.dʒækit]
1. вид спасителен пояс, парашут за скачане над море
2. тех. въздушна изолация (на машина)

airless ['ɛəlis]
1. безвъздушен
2. задушен, непроветрен
3. тих, безветрен

air letter ['ɛəletə]
n плик-хартия за въздушна поща

air lift ['ɛəlift]
I. v пренасям по въздуха
II. n пренасяне по въздуха на войски, припаси, помощи и пр

airline ['ɛəlain]
1. ав. въздушна линия
2. права/въздушна линия

air liner ['ɛəlainə]
n голям пътнически самолет

air-lock ['ɛələk]
1. преддверие на противогазово убежище
2. тех. въздушна запушалка/тапа

airmail ['ɛəmeil]
n въздушна поща

airman ['ɛəmən]
1. летец, авиатор
2. войник от военновъздушните сили

airmanship ['ɛəmənʃip]
n летателно умение

air marshal ['ɛəma:ʃl]
n генерал-лейтенант от военновъздушните сили

air-mechanic ['ɛəmi.kænik]
n бордов механик

air-minded ['ɛəmaindid]
1. интересу ващ се от въпросите на авиацията
2. който обича да пътува по въздуха

airplane ['ɛəplein]
n самолет

air pocket ['ɛəpəkit]
n ав. въздушна яма

airport ['ɛəрэ:t]
n летище, aeporapa

air power ['ɛəpauə]
n воен., пол. военновъздушни сили

air-proof ['ɛəpru:f]
1. вж. air-tight
2. a херметически, напълно издържан, необорим (аргумент, защита)

air-raid ['ɛəreid]
n въздушно нападение/бомбардировка
AIR-RAID alarm/alert въздушна тревога
AIR-RAID shelter противовъздушно скривалище

air-route n въздушен път

air-sea rescue ['ɛəsi:,reskju:]
n спасителна служба с моторници, хеликоптери и пр

airship ['eəʃip]
n дирижабъл, въздушен кораб

airsick ['ɛəsik]
a страдащ от въздушна болеет

air-sickness ['ɛəsiknis]
n въздушна болеет, прилошаване при пътуване по въздуха

air-space ['ɛəspeis]
n пол. въздушно пространство (над) дадена страна

air strike ['ɛə.straik]
вж. air-raid

air-strip ['ɛəstrip]
1. временно летище
2. бетонна писта

air-tight a херметически

air-way n въздушен път, вентилационна галерия

airworthy a годен за полет (за самолет)

airy a въздушен, лек, весел, лекомислен

aisle n странично крило на черква, пътека между редове в зала

ajar a открехнат
set AJAR открехвам
come AJAR открехвам се

akimbo a с ръце на кръста

akin a pred сроден, близък (to)

alacrity n живост, пъргавост, веселост, готовност, усърдие

alarm 1. n (сигнал за) тревога
2. v давам тревога, разтревожвам

alarm-clock n будилник

alarming a тревожен, обезпокоителен

alarmist n паникьор, разпространител на тревожни слухове

alas int уви!

Albania n Албания

albumen ['ælbjumən]
1. белтък от яйце
2. хим., биол. белтъчио вещество, албумин

albumin ['ælbjumin]
вж. albumen

alburnum [æl'bə:nəm]
n бот. новообразувана дървесина

alchemist ['ælkimist]
n алхимик

alchemy ['ælkimi]
n алхимия

alcohol ['ælkəhol]
1. хим. (етилов) спирт, алкохол
2. спиртни напитки, алкохол

alcoholic [.ælkə'hɔlik]
I. 1. спиртен, алкохолен
2. алкохоличен
II. n алкохолик, пияница

alcoholism ['ælkəhəlizm]
n алкохолизъм, пиянство

alcoran ['ælkɔra:n]
n Ал-Коран

alcove ['ælkouv]
1. ниша
2. ост. беседка

alcrtness [ə'lə:tnis]
1. бдителност, осторожност
2. пър гавина, живост

aldehyde ['ældəhaid]
n хим. алдехид

alder ['ɔ:ldə]
n бот. елша (Alnus)

alderman ['ɔ:ldəmən]
1. член на градския съвет
2. ист. управител на област

alderney ['ɔ:ldəni]
n английска порода говеда

ale [eil]
n (английска) (светла) бира
ALE house n пивница

alee [ə'li:]
adv, a predic на/към защитената от вятъра страна на кораба

ale-house ['eilhaus]
n кръчма, пивница

alembic [ə'lembik]
n реторта, алембик

alert [ə'lə:t]
I. 1. буден (и за ум), бдителен, внимателен
2. пъргав, чевръст, жив
II. n воен. (сигнал за) тревога
to be on the ALERT нащрек съм, внимавам. бдя (for, against)
white ALERT сигнал за отбой
III. 1. давам сигнал (за тревога), вдигам на крак (полиция и пр.)
2. приготвям (военна част) за нападение

alertness n будност

a-level ['eilevl]
advanced level (вж. advanced)

alewife ['eilwaif]
1. кръчмарка
2. вид херинга (Alosa pseudoharengus)

alexandrine [,ælig'zændri(:)n]
n проз. александрийски стих, шестостъпен ямб

alfalfa [æl'fælfə]
n бот. люцерна (Medicago sativa)

alfresco [æl'freskou]
a, adv um. на открито, навън

alga ['ælgə]
n (pl-gae) 6om. водорасло

algebra ['ældʒibrə]
n алгебра

algebraic [ældʒi'breiik]
a aлre6pичeн, aлre6pичecки

Algerian [æl'dʒiəriən]
I. a алжирски
II. n алжирец

algid ['ældʒid]
a студен, леден

alias ['eiliæs]
I. adv лат. иначе наричан, наричан още
II. n псевдоним, измислено име

alibi ['ælibai]
I. 1. юр. алиби
2. разг. пре текст, извинение
II. 1. v разг. представям извинение/алиби (for)
2. оправдавам въз основа на алиби

alien ['eiliən]
I. 1. чужд, чуждестранен
ALIEN subject чужд поданик
2. чужд, несвойствен, далечен (to, from)
противен (to)
II. 1. чужд поданик в дадена страна
2. същество от друг свят
3. бот. чуждоземно растение

alienable ['eiliənəbl]
a юр. който може да се прехвър ли/отчужди, отчуждаем

alienate ['eiliəneit]
1. отчуждавам, карам да охладнее, отвръщам (from)
2. юр. прехвърлям (собственост и пр.), отчуждавам

alienation [.eiliə'neiʃn]
1. юр. отчуждаване, прехвърляне
2. прен. отчуждаване, отчуждение, алиенация
3. мед. умопобъркване, психоза, умствено разстройство

alienism ['eiliənizm]
n oem. психиатрия

alienist ['eiliənist]
1. психиатър
2. ам. консултант по психиатрични въпроси

aliform ['eilifɔ:m]
a криловиден, крилообразен

alight [ə'lait]
I. 1. слизам (от кон. превозно средство) (from)
2. кацам, кацвам (on, upon)
3. прен. книж. попадам (on на)
II. a predic запален, горящ
светнал (и прен.) (with)

align [ə'lain]
1. подреждам (се) в права линия, строявам (се)
2. привличам (with към. на нечия страна, against против)
to ALIGN oneself with минавам на страната на, присъединявам се към

alignment [ə'lainmənt]
1. изравняване, подравняване, подреждане
in ALIGNMENT в права линия
out of ALIGNMENT накриво, не в права линия
2. воен. равняване (в строй)
3. прен. разпределение, групиране (на сили и. пр.)
4. присъединяване (към партия и пр.) (with)
5. тех. хоризонтална проекция на шосе и пр

alike [ə'laik]
I. a еднакъв, подобен, сходен
II. adv еднакво, по същия начин, по равно

aliment ['ælimənt]
I. n книж. храна (и прен.)
II. v храня, подхранвам (и прен.)

alimentary [,æli'mentəri]
1. храносмилателен
ALIMENTARY canal/tract храносмилателна система
2. книж. хранителен, питателен
3. осигуряващ издръжка

alimentation [,ælimən'teiʃn]
1. хранене, подхранване
2. издръжка

alimony ['æliməni]
n юр. издръжка (на съпругата след развод)

aline вж. align

alinighty adv sl. много, ужасно, страшно

aliquot ['ælikwɔt]
I. a кратен, съизмерим
II. кратно число

alive [ə'laiv]
1. жив
ALIVE and kicking жив и здрав, здрав и читав
to keep ALIVE поддържам (интерес, надежда и пр.)
2. действуващ, в сила/действие
3. буден, пъргав, бодър
look ALIVE! по-бързо/живо
4. ел. под напрежение
5. гъмжащ, пълен (with), оживен
to be ALIVE with гъмжа от
6. ALIVE to съзнаващ, схващащ
to be ALIVE to the danger съзнавам/виждам опасността
man/sakesALIVE боже господи! човече божи! the proudest/best man ALIVE най-гордият/добрият човек на света
any man ALIVE вески (човек)

alkali ['ælkəlai]
n хим. основа

alkaline ['ælkəlain]
a хим. алкален, основен

alkalize ['ælkəlaiz]
v хим. aлkaлизиpaм

alkaloid ['ælkəlɔid]
n хим. алкалоид

all [ɔ:l]
1. целият, всичкият
ALL England цяла Англия
ALL night цяла (та) нощ
ALL the water всичката вода
ALL (of) that year цялата тази година
ALL the home 1 ever had единственият дом, който съм имал
ALL hail! привет! наздраве
2. всеки, всички, всякакъв
ALL five of them и петте/петимата
beyond ALL doubt без всякакво/каквото и да е съмнение
why him/me of ALL people? защо пък него/мене? (а не някой друг)
of ALL the idiots/nitwits ама че глупак/идиот
3. най-голям
with ALL speed с най-голяма скорост, много бързо
with ALL respect с най-голямо уважение. allвсичко, което притежавам/имам
to lose/stake one's ALL изгубвам/залагам всичко, което имам
ALL being well ако всичко е наред. all pron 1. всичко
ALL or nothing всичко или нищо
2. всички
one and ALL всички до един
ALL and sundry всички, всякакви хора, кой ли не
3. в изрази
above ALL преди/над всичко
after ALL все пак, въпреки това, в края на краищата
at ALL изобщо, и най-малко
not at ALL съвсем не, никак, ни най-малко, няма защо (в отговор на благодарност)
for ALL his learning/wealth, etc. въпреки/при всичките му знания/богатство и пр.
for ALL I know доколкото знам
for ALL I care толкова ме интересува
for ALL that въпреки това
in ALL общо
ALL in общо взето
taking it ALL in ALL като се вземе всичко предвид
he is ALL in ALL to me той e всичко/най-скъпото за мене
and ALL включително
the dog ate the whole rabbit, bones and ALL кучето изяде целия заек, заедно с костите
once (and) for ALL веднъж завинаги
it was ALL I could do not to едва се сдържах да не
it is not so hard/easy, etc. as ALL that не e чак толкова мъчно/лесно и пр.
it isn't ALL that expensive разг. не e чак толкова скъпо
ALL of разг. цели
he walked ALL of ten miles вървя цели десет мили
he is ALL of seven feet tall висок e цели седем фута
it is ALL but impossible почти невъзможно e
he was ALL but drowned само дето не се удави, едва не се удави
that's ALL there is to it разг. това e, в това се състои/до това се свежда цялата работа
when ALL is said and done в края на краищата, в послeдна/крайна сметка
that's ALL very well/fine but всичко това е чудесно, но
what it's ALL about за какво се касае, каква е същността
ALL told общо взето. all4 adv 1. съвсем, напълно, изцяло
ALL alone съвсем сам, сам самичък
ALL covered with dust цял покрит с прах, ALL along the road по (край) целия път
ALL along от самото начало, през цялото време
ALL too soon уви, твърде скоро
ALL too often (за съжаление) твърде често
ALL at once/of a sudden изведнъж, неочаквано
to be ALL for решително/изцяло подкрепям, решително съм за
ALL the same все пак, въпреки това
it's ALL the same to me все ми е едно, безразлично ми e
to be ALL in разг. капнал/изтощен съм
ALL out с все сили
he was going ALL out бореше се с все сили
ALL over навсякъде, свършено
it's ALL over with him свършено e с него
to be ALL over someone отрупвам някого с любезности/грижи
that's Тoт ALL over такъв си е/това си е Том, Том цял-целеничък
ALL right благополучно, наред, задоволително, добре, съгласен съм, наистина
that's him ALL right това е наистина той
to be ALL there с всичкия си ум съм
not to be ALL there не съм с всичкия си
it's ALL up with him свършено e с него
2. със сравн. степен толкова по-
ALL the better толкова по-добре
he'll be ALL the better for a holiday една почивка ще му подействува/дойде много добре
3. сп. two ALL две на две, два на два

Allah ['ælə]
n Аллах

all-american [ɔ:lə'merikən]
I. 1. напълно/чисто американски
2. всеамерикански, на цяла Америка, най-добър в Америка
II. сп. играч, най-добър в цяла Америка

all-around [ɔ:lə'raund]
вж. all-round

allay [ə'lei]
1. успокоявам, уталожвам, облекчавам (болка и пр.)
2. намалявам, ослабям

all-clear [ɔ:l'kliə]
n воен. сигнал за отбой

allegation [.æli'geiʃn]
n твърдение (особ. голословно), изявление, заявление

allege [ə'ledʒ]
1. твърдя, заявявам (особ. без основание, доказателства)
2. представям/привеждам като оправдание, извинявам се с

alleged [ə'ledʒd]
a за който се твърди, набеден, предполагаем, съмнителен
ALLEGED antique vase псевдоантична ваза
the ALLEGED illness of the premier слуховете, че министър-председателят е болен

allegedly [ə'ledʒidli]
adv както се твърди, според слуховете, уж

allegiance [ə'lhdʒəns]
1. вярност, преданост
to pledge/swear ALLEGIANCE to полагам клетва за вярност към
2. ист. феодална/васална зависимост, вярност към/зависимост от феодала

allegoric [,æli'gɔrik(əl)]
a алегоричен

allegorical a алегоричен

allegorize ['æligəraiz]
1. разказвам/пиша в алегорична форма
2. представям/тълкувам алегорично

allegory ['æligəri]
1. алегория
2. символ, емблема

allegretto [æli'greitou]
a, adv, муз. алегрето

allegro [ə'leigrou]
a, adv, муз. алегро

alleluia [,æli'lu:jə]
вж. hallelujah

all-embracing ['ɔ:lim'breisiŋ]
a всеобхватен

allergic [ə'lə:dʒik]
a мед. алергичен, свръхчувствителен (to)
to be ALLERGIC to разг. не мога да понасям/търпя

allergy ['ælədʒi]
n мед. алергия

alleviate v облекчавам

alleviation n облекчение

alley ['æli]
1. тясна уличка, пасаж
2. алея, пътека
3. игрище за кегелбан
up my ALLEY разг. по моята част

alleyiate [ə'li;vieit]
v облекчавам (болка/скръб и пр.)

alleyway ['æliwei]
вж. alley

allheal ['ɔ:lhi:l]
n бот. дилянка (Valeriana officinalis)

alliaceous [æli'eiʃəs]
a чеснов, с миризма на чесън/лук

alliance [ə'laiəns]
1. съюз, съглашение
to form/make an ALLIANCE with съюзявам се с
2. връзка, родство, близост

allianced a родствен

allied [ə'laid]
1. съюзнически, съюзен
ALLIED endeavours дружни/общи усилия
ALLIED by marriage свързан чрез брак
2. сроден, близък, подобен (to)

alligator ['æligeitə]
n (кожа от) алигатор

alligator pear ['æligeitə.peə]
вж. avocado

all-important ['ɔ:lim'pɔ:tənt]
a от най-голяма важност/значение

all-in [ɔ:l'in]
a ALL-IN wrestling en. борба свободен стил

alliterate [ə'litəreit]
1. започвам с еднакъв звук (за думи в стих)
2. употребявам алитерация

alliteration [ə,litə'reiʃn]
n лит. алитерация

alliterative [ə'litərətiv]
a лит. алитерационен, с алитера

all-night ['ɔ:lnait]
a траещ/отворен цяла нощ

allnre n привлекателност, чар, примамливост

allocate ['æləkeit]
v разпределям, определям част, отпускам, предназначавам (суми и пр.), възлагам (работа и пр)

allocation [,ælə'keiʃn]
1. разпределяне, определяне, отпускане, възлагане
2. разпределена част, дял, от-пусната сума

allocution [,ælə'kju:ʃn]
n ряд. възвание, реч, адрес

allogamy [ə'lɔgəmi]
n бот. кръстосано опрашване

allot [ə'lɔt]
1. разпределям, определям, раздавам, възлагам
2. отпускам, предназначавам (суми)
3. v разпределям по жребий, раздавам, предназначавам
to ALLOT credits предоставям кредит

allotment [ə'lɔtmənt]
1. разпределяне, възлагане
2. полагаема се част, дял
3. парче общинска земя, дадена за частно ползуване

all-out ['ɔ:laut]
I. 1. цялостен, пълен, радикален, всеобщ
2. с всичкй средства (за война и пр.)
II. adv с всички сили/средства, с настървение
to go ALL-OUT for боря се с всички сили за

allover ['ɔ:louvə]
a (плат) десениран с един мотив/шарка

all-overish [ɔ:l'ouvəriʃ]
a неразположен

allow [ə'lau]
1. позволявам, разрешавам, давам, допускам
no dogs ALLOWed не се допускат кучета
2. отпускам/давам периодично (сума и пр.), определям, давам (време за нещо)
3. юр. признавам, допускам (иски пр.)
4. признавам, приемам
to ALLOW someone to be a genius, to ALLOW that someone is a genius признавам, че някой e гений
allow for приспадам, правя намаление/отбив (от сума и пр.), вземам предвид
to ALLOW for waste признавам фира
to ALLOW for breakages/cash payment правя отстъпка за повреди/при плащане в брой
to ALLOW for shrinkage вземам предвид, че може да се свие (за плат), отпускам малко, в случай че се свие
allow in пускам/допускам (някого) да влезе (и в страна)
allow of допускам, разрешавам
the situation ALLOWs of no delay положението не търпи отлагане
ALLOW out пускам (някого) да излезе

allowable [ə'lauəbl]
a разрешим, допустим, законен

allowance [ə'lauəns]
I. 1. ряд. разрешение, позволение, толериране
2. периодично отпускана сума
family ALLOWANCEs семейни надбавки
3. дажба (храна)
4. определен период (от време)
5. търг. отбив, отстъпка, сконто
6. вземане под внимание, отстъпка, снизхождение (for)
to make ALLOWANCE (s) for имам/вземам предвид, проявявам снизхождение поради
II. v поставям под режим на разпределение, давам строго определени дажби (ядене, пиене) на

alloy ['æbi]
I. 1. примес, сплав, смес
2. прен. смесица, сплав, подправка
pleasure without ALLOY непомрачено/чисто удоволствие
II. 1. смесвам, правя сплав
2. смесвам благороден метал с неблагороден
3. прен. развалям, помрачавам, влошавам

all-purpose ['ɔ:l'pə:pəs]
a универсален, за всички случаи

all right вж. right

all-round ['ɔ:lraund]
1. всестранен, многостранен, всестранно развит
2. общ, цялостен, всеобщ
абсолютен. all-rounder n всестранно развит човек/спор тист

allspice ['ɔ:lspais]
n бахар

all-star ['ɔ:lsta:]
a от първостепенни/знаменити актъори/играчи

all-time ['ɔ:ltaim]
a ненадминат (досега)

allude [ə'lu:d]
1. споменавам, позовавам се (to)
2. загатвам, намеквам, имам предвид (to)

alluminium n алуминий

allure [ə'ljuə]
v привличам, блазня
подмамвам, съблаз нявам (to, towards)

allurement [ə'ljuəmənt]
1. чар, очарование
2. примам ка, изкушение, съблазън

alluring [ə'ljuəriŋ]
a привлекателен, съблазнителен, примамлив, очарователен, пленителен

allusion [ə'lи:ʒп]
n намек, загатване, подмятане
позова ване (to), алюзия

allusive [ə'lu:siv]
1. загатващ, намекващ
2. лит. изпълнен с алюзии

alluvial [ə'l(j)u:viəl]
I. геол. a алувиален, наносен
II. алувий, наносен слой (особ. златоносен)

alluvion [ə'l(j)u:viən]
1. нанос
2. наводнение
3. геол. alluvium
4. юр. увеличаванe на суша чрез наноси/изместване на коритото на река

alluvium [ə'l(j)u:viəm]
n геол. алувий, нанос

ally [ə'lai]
I. 1. обик. pass, reft съюзявам, свързвам (with, to)
2. pass близък/cрoдeн cъм (to)
3. cъюзявaм ce, сплотявам се
II. 1. съюзник
2. помощник, съдружник
3. растение/животно от същия род

almanac ['ɔ:lmənæk]
n алманах, календар, годишник

almighty [ɔ:l'maiti]
I. 1. всесилен, всемогъщ
2. sl. голям, страшен
II. the ALMIGHTY бог, всевишният

almond ['a:mənd]
1. бадем
2. attr бадемов

almoner ['a:mənə]
1. служебно лице, което раздава милостиня/помощи
2. болничен служител, натоварен със социални грижи за болните след изписването им

almonry ['a:mənri]
n място, където се раздават помощи, милостиня

almost ['ɔ:lmoust]
adv почти, току-речи, едва ли не

alms [a:mz]
n pl с гл. в sing милостиня, подаяние
to ask/beg (an) ALMS of прося милостиня от

almshousc ['a:mzhaus]
n приют за бедни

almsman ['a:mzmən]
n (pl-men) бедняк, който живее от милостиня

aloe ['ælou]
1. бот. столетник, алое
2. рl фарм. сабур, алое, разслабително (и bitter ALOEs)

aloft [ə'lɔft]
1. високо, нагоре, нависоко
2. мор. горе, по въжетата, на мачтата
3. ав. по време на полета

alonc adv сам, без чужда помощ

alone [ə'loun]
1. сам (ичък), самотен, усамотен
to leave/let ALONE оставям на мира/спокойствие
2. единствен
I ALONE know the story само аз/единствен аз зная историята
we are not ALONE in thinking... не сме единствените, които мислят..., не само ние мислим

along [ə'lɔŋ]
I. 1. покрай, по протежение на
ALONG here в тази посока
2. в течение на (година и пр.), през
II. 1. покрай
2. напред, по-нататък
3. заедно, със себе си
ALONG with заедно с, покрай
ALONG with other advantages покрай други предимства
4. насам
he will soon be ALONG скоро ще дойде/ще бъде тук
push it ALONG разг. дай го насам
ALONG toward (s) около, към (за време), all ALONG през цялото време, от самото начало, открай време
right ALONG винаги, през цялото време

alongshore [ə'lɔŋʃɔ:]
adv покрай брега, по крайбрежието

alongside [ə'lɔŋsaid]
I. 1. мор. борд до борд, успоредно (на кея и пр.)
2. един до друг, до него/мене и пр
II. prep покрай, при, (близо) до (и ALONGSIDE of)

aloof [ə'lи:f]
I. adv настрана (и прен.), надалеч, отделно
to stand/hold/kcep ALOOF from стоя настрана от, не се меся в, страня от
II. a сдържан, резервиран, надменен

aloofness n отчужденост, обособеност

alopecia [ælə'pi:ʃiə]
n мед. плешивост, оплешивяване, косопад, алопеция

aloud [ə'laud]
1. на глас, гласно
2. високо, на висок глас

alp [ælp]
1. висока планина/връх
2. алпийско пасище
3. the ALPs Алпите

alpaca [æl'pækə]
1. зоол. алпака (Lama pacos)
2. вълна от лама
3. текст, плат от такава вълна (често с примес от памук/коприна)

alpenglow [.ælpən'glou]
n червено сияние по планински върхове

alpenstock ['ælpənstɔk]
n туристически бастун

alpha ['ælfə]
1. гръцката буква алфа
2. астр. най-ярка звезда в съзвездие
3. attr алфа
ALPHA and Omega прен. алфа и омега, начало и край
ALPHA plus отличен (за оценка)

alphabet ['ælfəbet]
1. азбука
2. основни принципи (на наука и пр.)

alphabetic [,ælfə'betik(əl)]
a азбучен

alphabetically [.ælfə'betikəli]
adv по азбучен ред

alphabetize ['ælfəbetaiz]
1. нареждам по азбучен ред
2. снабдявам с азбука

alpine ['ælpain]
1. a високопланински, алпийски (и А.)
2. високопланинско растение

already [ɔ:l'redi]
adv вече, досега, преди

Alsatian [æl'seiʃn]
1. елзасец
2. (полицейско) куче вълча порода

also ['ɔ:lsou]
adv също, също и, освен това, също така

also-ran ['ɔ:lsou,ræn]
1. кон/куче/човек, който не е спечелил състезание
2. незначителен, конкурентен/човек

Altaic [æl'teiik]
a алтайски (и за езици)

altar ['ɔ:ltə]
1. олтар
2. жертвеник

altarpiece ['ɔltəpi:s]
n картина/резба над/зад олтара

alter ['ɔ:ltə]
1. променям (се), изменям (се)
2. поправям, преправям (дреха и пр.)

alterable ['ɔ:ltərəbl]
1. сменяем, променяем
2. който може да се преправи

alteration [,ɔ:ltə'reiʃn]
1. промяна, изменение
2. поправка, преправяне
ALTERATION of order изменение на поръчката

alterative ['ɔ:ltərətiv]
a причиняващ промяна

altercate ['ɔ:ltəkeit]
v споря, препирам се, заяждам се, карам се

altercation [,ɔ:ltə'keiʃn]
n спор, препирня, караница, кавга

alter ego [,ɔ:ltər'i:gou]
n лат. най-близък другар, второ аз

alternant [ɔ:l'tə:nənt]
a сменящ се, редуващ се

alternate ['ɔ:ltəneit]
I. v сменям (се), редувам (се) (with)
to ALTERNATE between постоянно преминавам от (едно състояние, настроение на другo)
II. 1. a редуващ се през едно, периодичен
on ALTERNATE Mondays през понеделник
ALTERNATE angles срещулежащи/кръстни ъгли
2. заместник

alternating ['ɔ:ltəneitiŋ]
a редуващ се
ALTERNATING current ел. променлив ток

alternation [,ɔ:ltə'neiʃn]
n редуване, смяна

alternative [ɔ:l'tə:nətiv]
1. a алтернативен
2. алтернатива, избор, друга/втора възможност, although, ам. и
3. a заимно изключващ се, алтернативен

altho [ɔ:l'ðои]
cj макар че, макар и, въпреки че, при все че, ако и да

although cj въпреки че, макар че

altimeter ['æltimi:tə]
n алтиметър, висотомер

altitude ['æltitju:d]
1. височина (и геом.), височина над морското равнище
2. височина, високо място
3. висок ранг/положение, висока/връхна степен, висота
4. pl възвишени чувства, благородно държане

alto ['æltou]
1. n муз. алт, контраалт
2. контратенор
3. виола
4. attr алтов

altogether [ɔ:ltə'geðə]
I. 1. напълно, съвсем, цялостно, изцяло
2. всичко на всичко, общо
3. общо взето/погледнато
II. n in the ALTOGETHER разг. гол, както го е майка родила

altruism ['æltruizm]
n алтруизъм

alum ['æləm]
n хим. стипца

aluminum [,ælju'miniəm]
n алуминий

alumna [ə'lʌтпə]
n (рl-ae) ам. възпитаничка на даден университет/училище

alumnus [ə'lʌmnəs]
n (рl-i) ам. възпитаник на даден университет/училище

alveolar [æl'viələ]
I. a анат., фон. алвеоларен, венечен
II. фон. алвеоларна съгласна

alveole ['ælviəl]
вж. alveolus

alveolus [æl'viələs]
1. анат. алвеола, малка кухина
2. килийка на восъчна пита

always ['ɔ:lweiz,'ɔ:lwiz]
adv винаги, всякога, все

am вж. be

amadou ['æmədu:]
n прахан

amah ['a:mə]
n англоинд. дойка, бавачка

amain [ə'mein]
1. adv ocm., поет. с все сила, бясно, яростно
2. светкавично
3. извънредно, много

amalgam [ə'mælgəm]
1. хим. амалгама
2. прен. смесица, смес

amalgamate [ə'mælgəmeit]
1. правя амалгама, смесвам (се) с живак
2. обединявам (се), сливам (се)

amalgamation [ə.mælgə'meiʃn]
1. амалгамация, амалга миране
2. обединяване, сливане

amanuensis [ə,mænju'ensis]
n (pl-ses) секретар (на писател, учен), преписвач

amaranth ['æmərænθ]
1. бот. щир, амарант
2. поет. въображаемо неувяхващо цвете
3. тъмночервен цвят

amass [ə'mæs]
v натрупвам, струпвам, събирам

amassment [ə'mæsmənt]
1. натрупване, струпване
2. куп

amateur ['æmətə]
1. любител
2. дилетант
3. attr любителски, самодеен, дилетантски

amateurish [,æmə'tə:riʃ]
1. любителски
2. дилетантски

amative ['æmətiv]
a влюбчив

amatory ['æmətəri]
a любовен, влюбен

amaze [ə'meiz]
v смайвам, изумявам, поразявам, удив лявам, слисвам

amazement [ə'meizmənt]
n смайване, изумление, удивление, слисване (at, over)
in AMAZEMENT смаян (о), учуден (о), слисан (о)
to my AMAZEMENT за мое най-голямо учудване

amazing [ə'meizir]
a удивителен, поразителен, изумителен

Amazon ['æməzən]
n ист. амазонка
a. прен. амазонка

ambassador [æm'bæsədə]
1. посланик (to в страна, ООН in в столица)
2. пратеник, вестител, посредник

ambassadorial [æm,bæsə'dɔ:riəl]
a посланически

ambassadress [æm'bæsədris]
1. съпруга на посланик
2. жена посланик, посланичка

amber ['æmbə]
1. кехлибар, янтар
2. цвят на кехлибар
3. attr кехлибарен

ambergris ['æmbəgri:s]
n амбра

ambidexter [.æmbi'dekstə]
I. 1. който си служи еднакво добре с двете ръце
2. двуличен
II. n двуличник, измамник

ambidextrous [.æmbi'dekstrəs]
вж. ambidexter i

ambience ['æmbiəns]
1. (околна) среда
2. прен. атмосфера

ambient ['æmbiənt]
a заобикалящ, обкръжаващ

ambiguity [,æmbi'gju:iti]
1. двусмисленост
2. неопреде леност, неяснота
3. двусмислица, двусмислие

ambiguous [æm'bigjuəs]
1. двусмислен
2. съмнителен, неясен, неопределен

ambit ['æmbit]
1. обиколка, граница, размер
2. обсег, сфера/поле на действие

ambition [æm'biJn]
1. амбиция, славолюбие, честолюбие, силно желание/стремеж
2. цел, амбиция

ambitious [æm'biʃəs]
1. амбициозен, честолюбив, славолюбив
прен. жаден (of, for)
2. смел (за начинание и пр.)

ambivalence [æm'bivələns]
n двойственост на отношение, (постоянно) колебание между противоречиви чувства/положения

ambivalent [æm'bivələnt]
a двойствен, противоречив

amble ['æmbl]
I. 1. вървя раван (за кон)
2. вървя бавно/полекичка
to AMBLE along разхождам се без цел, шляя се
II. 1. раван
2. бавна/спокойна разходка

ambrosia [æm'brouziə]
n амброзия, храна на боговете (и прен.)

ambrosial [æm'brouziəl]
1. много вкусен
2. ароматен, благоуханен

ambulance ['æmbjuləns]
1. болнична/санитарна кола, кола за бърза помощ, линейка (и AMBULANCE car)
2. воен. походна болница
AMBULANCE chaser sl. адвокат, който води дела за обезщетение при катастрофи

ambulant ['æmbjulənt]
a амбулаторен (за болен, лечение)

ambulatory ['æmbjulətəri]
I. 1. (приспособен) за ходене, ходещ
2. подвижен, странствуващ
3. мед. амбулаторен
4. юр. временен
II. арх. покрита вътрешна галерия, аркада

ambuscade [.æmbus'keid]
вж. ambush

ambush ['æmbuʃ]
I. 1. (нападение от) засада, клопка, капан
to lay/make an AMBUSH устройвам засада
to lie/wait in AMBUSH стоя/чакам в засада
2. войници в засада
3. укритие (на военни части)
II. 1. нападам от/устройвам засада, завардвам, дебна
2. прикривам (военни части) за засада

ameba вж. amoeba

ameer вж. amir

ameliorate [ə'mi:liəreit]
1. подобрявам (се)
2. облекчавам

amelioration [ə,тi:liə'rеʃп]
n подобрение, мелиорация

ameliorative [ə'mi:liərətiv]
a мелиоративен

amen [a:'men,ei'men]
inl амин, така да бъде
to say AMEN to съгласявам се с

amenability [ə,mi:nə'biliti]
1. юр. подсъдност, отговорност
2. податливост
3. покорност, смиреност

amenable [ə'miməbl]
1. юр. подсъден, отговорен (to пред)
2. податлив (to на)
3. послушен, хрисим

amend [ə'mend]
1. поправям (се), подобрявам (се), коригирам, поправям поведението си
2. внасям поправки в, изменям (законопроект и пр.)

amendable [ə'mendəbl]
a поправим

amendatory [ə'mendətəri]
a поправителен, изправителен

amendment [ə'mendmənt]
1. (предложение за) изменение (на закон и пр.)
2. юр. поправка, изправяне на грешка (в закон, процес)
3. подобрение

amends [ə'mendz]
n рl и с гл. в sing удовлетворение, обезщетение, компенсация
to make AMENDS for отплащам се за, извинявам се за, изкупвам, компенсирам (грешка и пр.)

amenity [ə'mi:niti]
1. приятност
2. любезност, вежливост
3. рl удобства, удоволствия
public amenities места за отдих и култура (градини, театри, библиотеки), удоволствия

amerce [ə'mə:s]
1. налагам глоба на, глобявам
2. наказвам

American [ə'merikən]
I. a американски
AMERICAN Indian индианец
AMERICAN cloth мушама (и за маса)
II. 1. американец
2. английски език, говорен в Америка

Americana [ə,meri'ka;nə]
n pl документи/материали относно историята, географията и пр. на Америка

Americanism [ə'merikənizm]
1. американизъм (дума, израз, обичай)
2. преданост към САЩ, американо филство

amerind ['æmənnd]
I. 1. индиански
2. ескимоски
II. 1. индианец
2. индиански език
3. ескимос

amethyst ['æmiθist]
n аметист

amiability [eimiə'biliti]
n любезност, приветливост, дружелюбност, обичливост

amiable ['eimiəbl]
a мил, любезен, приветлив, дружелюбен, симпатичен, обичлив

amicability [æmikə'biliti]
n дружелюбие, миролюбие, приятелско отношение

amicable ['æmikəbl]
1. дружески, приятелски
2. мирен, миролюбив

amid [ə'mid]
prep (в) сред, между, посред

amidships [ə'midʃips]
adv в средата на кораба

amidst [ə'midst]
вж. amid

amino-acid [ə'mi:nou,æsid]
n хим. аминокиселина

amir [ə'miə]
n емир

amiss [ə'miɔ]
adv, a predic погрешно, невярно, неправилно, криво, не в ред, не както трябва
not AMISS добър, подходящ, навременен
to go AMISS сбърквам, сгрешавам
to take something AMISS засягам се от нещо, разбирам нещо криво/погрешно
nothing comes AMISS to him всичко му е добре дошло, всичко приема
there is not much AMISS with it не е лошо

amity ['æmiti]
n приятелство, разбирателство, добри чувства, мирни/приятелски отношения

ammeter ['æmitə]
n ел. амперметър

ammonia [ə'mouniə]
1. n хим. амоняк
2. амонячна вода, амоняк

ammoniac [ə'mouniæk]
a хим. амонячен

ammonium [ə'mouniəm]
n хим. амониев радикал

ammunition [æmju'niʃn]
1. воен. (бойни/огнестрелни) муниции
2. прен. средства за борба, бойни средства

amnesia [æm'ni:ziə]
n мед. амнезия, загубване на паметта

amnesty ['æmnəsti]
I. n амнистия, помилване
II. v амнистирам, помилвам

amoeba [ə'mi:bə]
n (pl-ae) зоол. амеба

amok [ə'mɔk]
вж. amuck

among [ə'тʌŋ(st)]
prep между, измежду, сред, у, из
from AMONG измежду

amongst вж. among

amontillado [ə,mɔnti'la:dou]
n вид испанско вино

amoprhous [ə'mɔ:fəs]
1. безформен, с неопределена форма
2. хим. аморфен, некристален
3. прен. неустановен, неопределен, неясен

amoral [æ'mɔrəl]
a аморален

amorist ['æmərist]
n донжуан

amorous ['æmərəs]
1. влюбчив, страстен, чувствен
2. любовен
3. ост. влюбен (of в)

amorousness n влюбчивост

amorphous a безформенен, некристализирал

amortization [ə,mɔ:ti'zeiʃn]
1. фин. амортизация, погашение
2. сума за погашение

amortize ['æmətaiz]
1. фин. амортизирам, погасявам
2. юр. прехвърлям (имот) във владение на корпорация

amount [ə'maunt]
I. 1. възлизам (to на) (за сума)
2. равнявам се, равнозначен съм (to на), означавам
what does it AMOUNT to? какво означава/значи това? it AMOUNTs to very little, it does not AMOUNT to much не означава нищо особено, маловажно е
II. 1. (обща) сума, сбор
2. количество, размер
to have any AMOUNT of money много съм богат, имам много пари
quite an AMOUNT доста много
3. значение, смисъл

amour [ə'muə]
n фр. любов, любовна история/интрига

amour propre [ə'muə'prɔ:pr]
n фр. самолюбие, суета

ampere ['æmpɛə]
n ел. ампер

ampersand ['æmpəsænd]
n знак амперсанд (and)

Amphibia [æm'fibiə]
n pl, зоол. амфибии, земноводни (животни)

amphibian [æm'fibiən]
I. 1. зоол. земноводен
2. пригоден за суша и море (за самолет и пр.)
II. 1. зоол. земноводно животно
2. aв. воен. хидроплан, самолет/танк амфибия

amphibious [æm'fibiəs]
1. amphibian
2. тех. вж. arrest
3. воен. oт сухопътни, морски и въздушни сили (за операция), подготвени за такава операция (за военни части)
4. двояк, двойствен, съмнителен

amphibology [,æmfi'bɔlədʒ]
n двусмислица

amphibrach ['æmfibræk]
n проз. амфибрахий

amphitheatre ['æmfi'θiətə]
n амфитеатър

amphora ['æmfərə]
n (pl-rae) амфора

ample ['æmpl]
1. (пре) достатъчен, обилен
2. широк, обширен
3. евф. пълен, дебел

amplification [.æmpliri'keiʃn]
1. увеличаване, уголемяване, увеличение
2. разширяване, разработване (на тема), разширение, разработка, допълнение
3. ел., рад. усилване
4. разпространение

amplifier ['æmplifaiə]
1. рад., ел. усилвател
2. леща (на микроскоп)

amplify ['æmplifai]
1. увеличавам, уголемявам, разширявам
2. разработвам, разширявам, допълвам (тема)
3. рад., ел. усилвам
4. разпростирам се, говоря надълго и нашироко (on, upon)

amplitude [ æтрlitju:сd]
1. простор, ширина
2. пълнота, изобилие
3. широта, размах, обсег (на мисълта и пр.)
4. физ., астр. амплитуда
5. воен. обсег/радиус на действие

amply ['æmpli]
1. обидно, щедро
2. напълно, достатъчно

ampoule ['æmpu:l]
n ампула

amputate ['æmpjuteit]
v мед. ампутирам, отрязвам

amputation [.æmpju'teiʃn]
n мед. ампутиране, отрязване на крайник

amtrac ['æmtræk]
n воен. (десантна) бронирана кола амфибия

amtrack вж. amtrac

amuck [ə'mʌk]
adv to run AMUCK побеснявам, вилнея, беснея

amulet ['æmjulət]
n муска, амулет, талисман

amuse [ə'mju:z]
v забавлявам, развличам, занимавам, разсмивам
to be AMUSEd забавлявам се, смея се, става ми весело, развеселявам се (by, at, with)
to keep someone AMUSEd занимавам/забавлявам някого

amusement [ə'mju:zmənt]
1. развеселеност, весело настроение, смях
to my great AMUSEMENT, much to my AMUSEMENT за мое голямо удоволствие
in AMUSEMENT развеселен
2. развлечение, забавление, удоволствие, занимание
3. attr за забавления/увеселения, увеселителен, с различии игри/забави

amusing [ə'mju:zin]
a забавен, смешен, занимателен

amyl ['æmil]
n хим. амил

amylaceous [æmi'leiʃəs]
a хим. скорбелен, нишестен

an I. a (пред дгласна)
II. cj ост. ако

anachronism [ə'nækrənizm]
n анахронизъм

anachronistic [ə.nækrə'nistik]
a съдържащ/представляващ анахронизъм

anacoluthon [,ænəkə'lu:θɔn]
n (pl-tha) лит. анаколут, граматическа непоследователност

anaconda [ænə'kɔndə]
n анаконда, юж. -ам. боа (Eunectes murinus)

anacsthesia вж. ancsthesia

anadromous [ə'nædrəməs]
a зоол. хвърлящ хайвера си в реки (за морски риби)

anaemia [ə'ni:miə]
n мед. анемия, малокръвие

anaemic вж. anaemic

anaerobe [æn'ɛəroub]
n биол. анаероб

anaesthesia n безчувствено състояние

anaesthetic вж. anesthetic

anaesthetist вж. anesthetist

anaesthetization n упояване

anaesthetize v упоявам

anaglyph ['ænəglif]
1. барелефно украшение, камея
2. опт. стереоскопична снимка

anal ['einəl]
a анат. анален, на ануса

analecta [ænə'lektə,-lekts]
n pl сборник от литературни откъси, аналекта

analgesic [ænəl'dʒi:zik]
1. мед. a аналгетичен, болкоуспокояващ
2. аналгетично/болкоуспокояващо средство

analog вж. analogue

analogical [ænə'lɔdʒikəl]
a аналогичен, основан на/употребен като аналогия

analogize [ə'nælədʒaiz]
1. обяснявам чрез/употребявам аналогия
2. аналогичен/подобен съм (with с, на)

analogous [ə'næləgəs]
a аналогичен, подобен, сходен, съответен

analogue ['ænəlɔg]
1. аналог, нещо подобно/сходно, успоредица, подобие
2. заместител
meat ANALOGUE заместител на месо

analogy [ə'nælədʒi]
n аналогия, подобие, сходство (to, with, between)
on the ANALOGY of, by ANALOGY with по аналогия на/с
to draw an ANALOGY between сравнявам, правя сравнение между

analphabet [æn'ælfəbet]
n (напълно) неграмотен човек

analysand [ə'næli,sænd]
n лице, подложено на психоанализа

analyse ['ænəlaiz]
1. анализирам, правя анализ/разбор (на), разглеждам (обстойно), разчленявам
2. хим. разлагам

analysis [ə'nælisis]
1. анализ, разбор (и грам.)
in the final/last/ultimate ANALYSIS след като се прецени всичко, в края на краищата
2. хим. разлагане
3. кратко изложение, резюме
4. психоанализа

analyst ['ænəlist]
1. аналитик
2. лаборант химик
3. психоаналитик

analytic [.ænə'litik(əl)]
a аналитичен
ANALYTIC geometry аналитична геометрия

analytical a аналитичен

analytics [ænə'litiks]
1. мат. анализ
2. фил. аналитика

anapest ['ænəpist]
n проз. анапест

anaphora [ə'næfərə]
n pem. анафора

anarchic [ə'na:kik(əl)]
1. анархичен, своеволен, бeззаконен
2. безвластен

anarchical a анархистичен

anarchism ['ænəkizm]
n анархизъм

anarchist ['ænəkist]
n анархист

anarchy ['ænəki]
1. анархия, безвластие
2. анархия, безредие, хаос

anathema [ə'næθimə]
1. църк. анатема, проклятие
2. анатемосан човек/нещо, нетърпим човек/нещо
he is ANATHEMA to me не мога да го търпя, черен ми е пред очите

anathemize [ə'næθimaiz]
1. църк. анатемосвам
2. пpoклинам, заклеймявам, порицавам

anatomic [,ænə'tɔmik(əl)]
a анатомически

anatomical a анатомически

anatomist [ə'nætəmist]
1. анатом
2. дисектор
3. прен. аналитик

anatomize [ə'nætəmaiz]
1. анатомизирам
2. анализирам/изследвам/излагам най-подробно

anatomy [ə'nætəmi]
1. анатомия
2. дисекция
3. шег. човешко тяло, скелет
4. прен. анализ

ancestor ['ænsistə]
n прародител, праотец, прадядо, предшественик

ancestral [æn'sestrəl]
1. прародителски, родов, фамилен
2. наследен, наследствен

ancestress ['ænsistris]
n прародителка, прабаба

ancestry ['ænsistri]
1. прадеди, (благородно) потекло, родословие
2. семеен произход

anchor ['æŋkə]
I. 1. котва
to be/lie/ride at ANCHOR на котва съм, стоя на котва
to cast/drop/let go the ANCHOR спускам/хвърлям котва
to come to ANCHOR, to bring a ship to ANCHOR спускам котва (и прен.), прекратявам пътуването
to weigh ANCHOR вдигам котва
2. тех. анкър, стоманена връзка
3. прен. опора, упование, котва
II. v закотвям, хвърлям котва
to ANCHOR one's hopes in/on уповавам се на

anchorage ['æŋkəridʒ]
1. закотвяне
2. място/такса за закотвяне, такса за престой в пристанище
3. прен. опора, упование

anchoress ['æŋkəris]
1. отшелница, пустинничка
2. caможивка

anchoret ['æŋkərit,rait]
1. отшелник, пустинник
2. саможивец, отшелник

anchorman [æŋkəmən]
1. n (pl-men) последен състезател при щафета
2. рад. телев. водещ (предаване)

anchovy [æn'tʃouvi]
1. аншоа
2. attr от/с аншоа

ancient ['einʃnt]
I. 1. древен, античен
2. много стар
ANCIENT lights юр. право да не бъде затулен прозорец
II. 1. старец
2. the ANCIENTs древните народи, античните писатели
the ANCIENT of Days всевишният, бог
III. вж. ensign

ancillary [æn'siləri]
a помощен, спомагателен
подчинен (to)

ancsthesia [ænis'θiziə]
n мед. анестезия, упойване, упойка, обезболяване, обща/локална безчувственост

and [aend,ənd,ən,nd]
1. и
2. a
3. разг. да
try AND do it опитай се да го направиш
come AND see us ела да ни видиш, ела ни на гости
4. ост. ако

andante [æn'da:nti:]
а, adv, n муз. анданте

andiron ['ændaiən]
n желязна подпора за дървата в огнище

anecdotal [aenik'doutəl]
a анекдотичен

anecdote ['ænikdout]
n анекдот, епизод, случка

anemia вж. anaemia

anemone [ə'neməni]
1. анемона
2. sea anemone

anent [ə'nent]
prep ост., шотл. относно, за

anesthesia вж. anaesthesia

anesthetic [ænis'θetik]
I. a упоителен, анестетичен, обезболяващ, наркотичен
II. упоително/обезболяващо средство, упойка

anesthetist [ə'nisθətist]
n анестезиолог

anesthetize [ə'nisθətaiz]
v давам упойка (на), упоявам, обезболявам

anew [ə'nju:]
adv отново, пак, още веднъж

anfractuosity [aen.fræktʃu'ɔsiti]
1. криволичене
рl криволичещи ходове
2. прен. заплетеност, комплицираност, сложност (на мисъл и пр.)

anfractuous [æn'fræktʃuəs]
1. криволичещ, извит
2. прен. заплетен, сложен

angary ['æŋgəri]
n юр. право на воюваща страна да използува/унищожава имущество на неутрална страна (срещу заплащане)

angel ['eindʒəi]
1. ангел (и прен.), ministering/guardian ANGEL добър ангел, ангел-хранител
2. стара английска златна монета
3. разг. финансов поддръжник, меценат
to be on the side of the ANGELs поддържам поблагоприятното становище, вярвам, че доброто ще победи

angel-cake ['eindʒəlkeik,-fu:d]
n пандишпан с белтъци

angelic [æn'dʒelik(əl)]
a ангелски

angelica [æn'dʒelikə]
n бот. ангелика, пищялка

angelus ['ændʒiləs]
n църк. католическа молитва (три пъти на ден), камбанен звън при четенето и (и ANGELUS bell)

anger ['æŋgə]
I. n гняв, яд (at)
II. v ядосвам, разсърдвам, разгневявам

angina [æn'dʒainə]
1. n мед ангина
2. ангина пекторис, гръдна жаба (и ANGINA pectoris)

angiosperm [,ændʒiou'spə:m]
n бот. покритосеменно растение

angle ['æŋgl]
I. 1. геом. ъгъл
at right ANGLEs, at a right ANGLE под прав ъгъл
2. гледна точка
to get a new ANGLE on something виждам нещо откъм друга страна/от друг ъгъл, добивам друго впечатление за нещо
under the ANGLE of от гледна точка/гледище на
II. 1. слагам под ъгъл/косо, движа (се) косо, завивам под ъгъл
2. разг. представям (новина и пр.) от определена/тенденциозна гледна точка
III. n въдица
IV. 1. ловя риба с въдица (for)
2. мъча се да получа/да се сдобия (for something с нещо)

angler ['aeŋglə]
1. рибар, въдичар
2. зоол. морски дявол (Lophius piscatorius)

angles ['aeŋglz]
n pl ист. англи

angleworm ['æŋglwə:m]
n земен червей

Anglican ['æŋglikən]
I. 1. англикански
2. ам. английски
II. n англиканец

anglice ['æŋglə.si:]
adv по/на английски

Anglicism ['æŋglisizm]
1. ез. англицизъм
2. (придържане към) английски обичаи, традиции и пр

Anglicize ['æŋglisaiz]
v придавам английски характер на

angling ['æŋgliŋ]
n въдичарство

anglo-saxon [.æŋglou'sæksn]
I. a англосаксонски
II. 1. ист. англосаксонец
2. староанглийски език
3. англичанин

Angola [æn'goulə]
1. ангорска коза/котка/заяк (и ANGOLA goat/cat/rabbit)
2. плат от ангорска вълна

angostura [æŋgə'stjuərə]
n горчива кора от юж. -ам. дърво от рода Galipea (и ANGOSTURA bark)
ANGOSTURA bitters питие, подправено с тази кора

angry ['æŋgri]
1. ядосан, сърдит
гневен, разгневен (at, with на някого, at, about за нещо)
2. възпален, подлютен, лют (за рана)
3. бурен, застрашителен (за море и пр.)

angst [æŋgst]
1. n нем. тревога, загриженост
2. чувство на вина, угризение

anguish ['æŋgwiʃ]
I. n силна болка, страдание, мъка, мъчение, терзание
II. измъчвам (се), терзая (се), страдам

angular ['æŋgjulə]
1. ъглест, ъгловат, остър
2. тех. ъглов, коленчат, разположен под ъгъл
3. сух, кокалест
4. недодялан, скован

angularity n ъгловатост, ръбатост

angulate ['æŋgjuleit]
a ъглест

aniericanize [ə'merikənaiz]
v американизирам (се), поамериканчвам (се)

anile ['einail]
a бабешки, старешки, вдетинен, изкуфял

aniline ['ænilin]
1. анилинова боя
2. хим. анилин
3. attr анилинов

anility [ə'niliti]
n старост, немощ, старческо слабоумие

animadversion [,æniməd'və:ʃn]
n критика, порицание (on, upon)

animadvert [,æniməd'və:t]
v критикувам, порицавам, упреквам, осъждам (on, upon)

animal ['æniml]
1. животно (и прен.)
2. attr животински, плътски, чувствен
ANIMAL spirits живост, жизнерадост, жизненост, буйна кръв
ANIMAL desires плътски желания

animalcule [æni'mælkju:l]
n микроскопично животно

animalism ['æniməlizm]
1. теория, отричаща духовната същност на човека
2. жизнеспособност, жизненост, буйна кръв

animality [æni'mæliti]
1. животинското у човека
2. животинският свят
3. животинско съществуване

animalize ['æniməlaiz]
1. представям в животинска форма/вид
2. възбуждам/развивам долни инстинкти (у), правя да оскотее

animate ['ænimeit]
I. 1. съживявам, оживявам, възбуждам, вдъхвам живот/енергия (у), ободрявам, въодушевявам
2. подтиквам. стимулирам, движа, вдъхновявам, въодушевявам
3. кино правя рисунки за анимационен филм
ANIMATEd cartoon рисуван/анимационен филм
II. 1. жив, одушевен, органически
2. жив, оживен

animated ['ænimeitid]
1. оживен, възбуден
2. вдъхновен, въодушевен
подбуден, движен (by, with от)
3. жив

animation [.æni'meiʃn]
n оживление, възбуда, въодушевление, живост, жизнерадост, жизненост

animism ['ænimizm]
n анимизъм

animosity [.æni'mɔsiti]
n враждебност, неприязън
ненавист, омраза (against, towards, between)

animus ['æniməs]
1. предубеждение, враждебност (against)
2. намерение, цел

anion ['ænaiən]
n физ. анион

anise ['ænis]
n анасон (Pimpinella anisum)

aniseed ['ænisi:d]
n анасон (ово семе)

anisette [æni'set]
n мастика

ankle ['æŋkl]
n анат. глезен

ankle-deep a до глезените

anklet ['æŋklit]
1. гривна за глезен
2. ам. къс чорап (и ANKLET sock)
3. ам. обувка с каишка около глезена

annalist ['ænəlist]
n летописец

annals ['ænəlz]
1. n рl летописи, анали, хроники
2. бюлетин (за научна публикации), годишник

anneal [ə'ni:l]
1. meх. калявам (стъкло, метал)
2. опалвам, изпичам (глеч и пр.)

annex [ə'neks]
I. 1. присъединявам, прибавям, прилагам
2. присъединявам (територия), анексирам
II. 1. прибавка, допълнение, приложение
2. пристройка, крило, странична сграда

annexation [ænek'seiʃn]
1. прибавяне, прибавка
2. анексиране, анексия

annexe вж. annex

annihilate [ə'naiəleit]
v унищожавам, изтребвам

annihilation [ə'naiə'leiʃn]
n унищожаване, унищожение, изтребване

anniversary [,æni'və:səri]
1. годишнина, юбилей
2. attr годишен, ежегоден, юбилеен

anno domini [anou'dɔminai]
I. adv лат. след Христа, от новата ера
II. n разг. старост

annotate ['ænəteit]
v снабдявам с обяснителни бележки коментар, правя анотации, анотирам

annotation [,ænə'teiʃn]
n обяснителна бележка/забележка, коментар, анотация

annotator ['ænəteitə]
n коментатор, съставител на коментар/анотации

announce [ə'nauns]
1. обявявам, публикувам, съобщавам, разгласявам
2. съобщавам, известявам, казвам
съобщавам за идването/присъствието на (гост и пр.), представям (говорител, изпълнител), to ANNOUNCE dinner съобщавам, че обедът е готов

announcement [ə'naunsmənt]
n обявление, обява, съобще ние, известие

announcer [ə'naunsə]
n рад., телев. говорител

annoy [ə'nɔi]
v дразня, раздразням, досаждам (на), ядосвам, безпокоя, закачам

annoyance [ə'nɔiəns]
1. раздразнение, досада, яд, дразнене
2. неприятност

annoying [ə'nɔiiŋ]
a досаден, неприятен

annual ['ænjuəl]
I. 1. a годишен, ежегоден
II. 1. n годишник
2. едногодишно растение
hardy ANNUAL студоустойчиво едногодишно растение, шег. досадно повтарящ се/възникващ въпрос/събитие

annually a годишно, ежегодно

annuitant [ə'nju:itənt]
n човек, получаващ годишна рента

annuity [ə'nju:iti]
n анюитет, годишна рента, доход, лихва

annul [ə'пʌl]
v анулирам, отменям

annular ['ænjulə]
n пръстеновиден, с пръстени

annulate ['ænjuleit(id)]
a зоол. прешленест

annulment [ə'пʌlтəпt]
n анулиране, отменяне

annunciate [ə'nʌnsieit]
v възвестявам

annunciation [ə.nʌnsi'eiʃn]
1. възвестяване
2. the ANNUNCIATION църк. Благовещение

annunciator [ə'nʌnsieitə]
n ел. сигнализатор, светлинен номератор

anode ['ænoud]
n фаз. анод

anodyne ['ænədain]
I. a болкоуспокоителен, болкоуспокояващ, безвреден
II. болкоуспокоително средство

anoint [ə'nɔint]
1. намазвам (рана и пр.)
2. (миро) помазвам

anomalous [ə'nɔmələs]
a неправилен, аномален

anomaly [ə'nɔməli]
n неправилност, аномалия

anon [ə'пɔп]
I. adv ост. веднага, ей-сега
ever and ANON oт време на време
II. a, adv анонимен, анонимно

anonymity [.ænə'nimiti]
n анонимност

anonymous [ə'noniməs]
a анонимен

anopheles [ə'nɔfili:z]
n зоол. анофелес, маларичен комар

anorak ['ænəræk]
n анорак

another [ə'пʌðə]
а, pron друг, различен, още един
in ANOTHER ten years след още десет години
ANOTHER Shakespeare/Edison, etc. втори/нов Шекспир/Едисън и пр.
taking one thing with ANOTHER взето заедно, общо, средно
you're ANOTHER! ама и ти си един!

anserine ['ænsərain]
1. зоол. гъши
2. шег. патешки, глупав

answer ['a:nsə]
I. 1. отговор
in ANSWER to в отговор на
to make no ANSWER не отговарям
to know all the ANSWERs разг. всичко знам, от всичко разбирам
2. отговор, решение (на задача)
3. юр. защита, ответ
4. муз. реприза
II. 1. отговарям (на), отвръщам (на)
ANSWER me this question отговори ми на този въпрос
not to ANSWER a syllable не отговарям нищо, не казвам ни гък (ни мък)
to ANSWER the roll/to one's name обаждам се, когато ми извикат името (при проверка)
to ANSWER the bell идвам, когато ми позвънят
to ANSWER the door/the bell отварям вратата, когато се звъни
2. отговарям (на), съответствувам (на), задоволявам (изисквания, цел и пр.)
3. отвръщам (на), връщам, плащам
to ANSWER blows with blows отвръщам на удара с удар
4. успявам, постигам целта
the plan has not ANSWERed планът се оказа незадоволителен/не успя
this won't ANSWER с това нищо няма да се постигне
it ANSWERs to be honest има смисъл/струва си да бъдеш честен
5. решавам, отговарям на (задача)
6. отговарям на, отхвърлям (обвинение и пр.)
7. реагирам на, подчинявам се (на), поддавам се (на) (и с to)
to ANSWER (to) the helm мор. подчинявам се на кормчията (за кораб), to ANSWER the spur подчинявам се на ездача (за кон)
answer back отвръшам (грубо, дръзко), защищавам се
answer for отговарям/гарантирам за, отговорен съм за
I will not ANSWER for it that не гарантирам/обещавам, че
he has a lot to ANSWER for има много неща, за които той трябва да отговаря
8. отговарям/съответствувам на (описание), отговарям/отговорен съм пред
to ANSWER to the name of наричам се, казвам се

answerable ['a:nsərəbl]
1. отговорен (for за)
2. на които може да се отговори, решим
3. съответен, подходящ

ant [ænt]
n мравка (сем. Formicidae)

antacid [ænt'æsid]
I. a хим. противокиселинен
II. мед. средство против киселини в стомаха

antagonism [æn'tægənizm]
n антагонизъм, враждебност, вражда (for, towards към)
противоречие (between)

antagonist [æn'tægənist]
n антагонист, противник

antagonistic [æn.tægə'nistik]
a антагонистичен, враждебен, противен, противодействуващ

antagonize [æn'tægənaiz]
1. предизвиквам враждебно настроение (у), опълчвам срещу себе си
2. противодействувам на, неутрализирам

Antarctic [æn'ta:ktik]
a антарктически, на Южния полюс

ant-bcar ['æntbɛə]
n зоол. голям мравояд (Myrmecophaga jubata)

ant cow ['ænt.kau]
n листна въшка (с която мравките се хранят)

ante ['ænti]
I. 1. карта миза
2. плащане, дял, цена
II. 1. карта слагам като миза
2. ам. плащам (и с up)
III. pref пред-, до-
ANTE meridiem (a.m.) преди пладне

ant-eater ['ænti:tə]
n зоол. мравояд (Myrmecophaga)

antebellum [ænti'beləm]
a лат. довоенен, предвоенен, ам. отпреди Гражданската война

antecede ['æntisi:d]
v предшествувам

antecedence [,ænti'si:dns]
1. предшествуване
2. първенство, предимство, приоритет

antecedent [,ænti'si:dnt]
I. 1. предшествуващ, предидущ (to)
2. априорен
II. 1. дума/фраза, към която се отнася местоимение
2. лог. предпоставка на силогизъм
3. мат. първи член на отношение
4. pl минало, минали събития/връзки, произход (особ. на дадено лице)

antechamber [.ænti'tʃeimbə]
n преддверие, чакалня

antedate ['æntideit]
I. n по-ранна дата (от действителната)
II. 1. обозначавам с/пиша по-ранна дата
2. предшествувам

antediluvian [,æntidi'lu:viən]
I. 1. a допотопен (и прен.), антедилувиален
II. 1. допотопно животно, предисторически човек
2. много стар човек
3. разг. старомоден човек

antelope ['æntiloup]
n антилопа

antemeridian [.æntimə'ridiən]
a сутрешен, предобеден

ante meridiem [.æntimə'ridiem]
adv лат. обик. съкр. a. т. преди обед

antenatal [.ænti'neitl]
a зародишен, утробен, преди раждането
ANTENATAL clinic здравна консултация за бременни жени

antenna [æn'tenə]
1. зоол. пипалце, мустаче
2. (pl-s) paд., телев. антена

antenuptial [ænti'nʌpʃl]
a предбрачен

antepenult [,ænti'pi:nəlt]
n третата сричка от края на думата

antepenultimate [.æntipe'nʌltimət]
I. a на третата сричка от края на думата
II. n antepenult

anteprandial [.ænti'prændiəl]
a книж. предобеден

anterior [æn'tiəriə]
1. предшествуващ (to) (по време)
2. преден (за място)

anteriority [æn.tiəri'oriti]
n първенство, старшинство, приоритет

anteroom ['æntirum]
n преддверие, чакалня

ante-type n прототип

anthelion [æn'θi:liən]
n метеор, светъл кръг (около облак и пр.)

anthem ['ænθəm]
1. черковна песен, химн, хорал
2. химн (и национален)

anther ['ænθə]
n бот. прашник, прашникова торбичка
ANTHER dust прашец

ant-hill ['ænthil]
n мравуняк

anthology [æn'θɔlədʒi]
n антология

anthracite ['ænθrəsait]
n антрацит

anthrax ['ænθræks]
n мед антракс, синя пъпка, сибирска язва

anthropoid ['ænθrəpɔid]
I. a човекоподобен
II. човеко подобна маймуна, антропоид

anthropological [.ænθrəpə'lɔdʒikəl]
a антропологически

anthropologist [,ænθrə'pɔlədʒist]
n антрополог

anthropology [.ænθrə'pɔləcʒi]
n антропология

anthropophagi [,ænθrə'pɔfədʒai]
n pl човекоядци, канибали

anthropophagous [,ænθrə'pɔfəgəs]
a човекоядски, канибал ски

anthropophagy [,ænθrə'pɔfədʒi]
n човекоядство, канибализъм

anti ['ænti]
n разг. противник
рrеf противо-, анти-

anti-aircraft [,ænti'ɛəkra:ft]
a противовъздушен, зенитен

antibiotic [.æntibai'ɔtik]
1. мед. a антибиотичен
2. антибиотик

antibody ['æntibɔdi]
n физиол. противотяло, антитяло

antic ['æntik]
I. a ост. странен, гротесков
II. 1. ocm. гротескова фигура, клоун
2. обик. р1 кривене, лудории, маймунджилуци, странно поведение

Antichrist ['æntikraist]
n антихрист

anticipant [æn'tisipənt]
a очакващ, предчувствуващ

anticipate [æn'tisipeit]
1. очаквам, предвиждам, предчувствувам, предугаждам, предвкусвам
2. предварвам, изпреварвам, изпълнявам предварително (заповед, желание), изхарчвам предварително, обсъждам/разисквам предварително
3. избързвам със събитие (в разказ и пр.)

anticipation [æntisi'peiʃn]
1. очакване
by ANTICIPATION предварително
contrary to ANTICIPATION противно на очакванията
in ANTICIPATION of в очакване на
thanking you in ANTICIPATION като ви благодаря предварително
2. предчувствуване, предвкусване, предвиждане, предварителна представа/мнение

anticipatory a предварителен, предивременен

anticlerical [.ænti'klerikəl]
a антиклерикален

anticlimactic [.æntiklai'mæktik]
a несъразмерен с/неотго варящ на очакванията, намаляващ ефекта

anticlimax [.ænti'klaimæks]
1. pern. спадане/намаляване на интереса, батос
2. подробност, намаляваща ефекта
3. изход, несъвпадащ с очакванията, жалък завършък, фиаско

anticline ['æntiklain]
n геол. антиклинал (а)

anticyclone [.ænti'saikloun]
n метеор, антициклон

antidotal ['æntidoutəl]
a противоотровен

antidote ['æntidout]
n противоотрова (against, for, to), противосредство

anti-fascist [.ænti'fæʃist]
a, n антифашист (ки)

antifreeze ['æntifri:z]
n антифриз

antigen ['æntidʒen]
n биол. антиген

anti-hero [,ænti'hiərou]
n лит. антигерой

antilogy [æn'tilədʒi]
n непоследователност, противоречие

antimacassar [,æntimə'kæsə]
n ост. покривчица за облегало на стол/канапе

antimony [æn'timəni]
n хим. антимон

antinomy [æn'tinəmi]
1. юр. противоречие в закон/между два закона
2. парадокс

anti-novel [,ænti'nɔvl]
n лит. антироман

antipathetic [.æntipə'θetik]
a несимпатичен, антипатичен

antipathy [æn'tipəθi]
n антипатия
отвращение, омраза (against, to към, between между)

anti-personnel [,ænti,pə:sə'nel]
a воен. противопехотен (за бомба и пр.)

antipodal [æn'tipədəl]
a диаметрално противоположен

antipode ['æntipoud]
1. антипод, пълна противоположност, антитеза
2. рl геогр. антиподи

antiquarian [,ænti'kwɛəriən]
I. a антикварски, археологически
II. n антиквар, любител на старини

antiquary n археолог

antiquated ['æntikweitid]
1. остарял
2. старомоден, из лязъл от употреба

antique [æn'ti:k]
I. 1. древен, старинен, античен
2. старомоден, много стар
II. 1. антикварен предмет, антика
2. произведение на античното изкуство
3. печ. антиква
II. v правя (да изглежда) стар (инен), придавам старинен вид на

antiquity [æn'tikwiti]
1. старост, древност
2. старина, древност
high/hoary ANTIQUITY дълбока древност
3. античност, класическа древност
4. рl антични предмети/обичаи/институти, старини

antirrhinum [,ænti'rainəm]
n бот. кученце, лъвче

antisocial [,ænti'souʃl]
1. антисоциален, противообществен
2. необщителен

antitank ['æntitænk]
a противотанков

antithesis [æn'tiθəsis]
1. антитеза
2. пълна противоположност, контраст

antithetic [ænti'θetik(əl)]
a противоположен

antitrade ['æntitreid]
n геогр. антипасат

antitype ['æntitaip]
n прототип

antjquary ['æntikwəri]
вж. antiquarian ii

antler ['æntlə]
n (разклонение на) еленов рог

antlion ['æntlaiən]
n зоол. мраволъв (Myrmeleon)

antonym ['æntənim]
n антоним (of на)

antrum ['æntrəm]
n анат. антрум, кухина

anus ['einəs]
n анат. анус

anvil ['ænvil]
n наковалня (и анат.)

anxiety [æŋg'zaiəti]
1. тревога, безпокойство, загриженост, грижа
страх, опасение (for)
2. силно/страстно желание (for за, to с infдa)
3. мед. чувство на мъчително безпокойство/страх, чувство на притискане в гърдите

anxious ['æŋkʃəs]
1. загрижен, разтревожен, обезпокоен, неспокоен (about)
2. predic силно желаещ, нетърпелив (for something, to do something)
I am ANXIOUS for you to meet my brother много искам брат ми да се запознае с вас
we were ANXIOUS for help to be sent/that help should be sent promptly очаквахме с нетърпение/тревога да ни се изпрати незабавно помощ
3. грижовен, кахърен, изпълнен с грижи, угрижен
4. причиняващ/създаващ грижи, главоболен
to be on the ANXIOUS seat aм. тревожа се, измъчвам се от неизвестност/тревога

anxiously ['æŋkʃəsli]
1. тревожно, неспокойно, страхливо
2. нетърпеливо

any ['eni]
I. 1. във въпр. и усл. изречения някакъв, някой
малко (или не се превежда), have you ANY excuse? имаш ли (някакво) извинение? is there ANY bread in the house? има ли хляб вкъщи if ANY of you wants it ако някой от вас го иска
is it ANY use/good to you? ще ти свърши ли (някаква) работа
2. в отр. и отр. въпр. изречения никакъв
никой (или не се превежда), I can't find ANY of them не мога да намеря никой от тях
isn't there ANY bread? няма ли никакъв хляб
3. в утвърд. изречения кой (то и) да е, всеки, какъв (то и) да е, всеки, всякакъв
at ANY time по всяко време, по което и да е време
ANY doctor can do it всеки лекар може да го направи
hardly ANY почти Никакъв
without ANY difficulty без никакво/всякакво затруднение
ANY and everyone всеки, всички
II. adv (поне) малко, до известна степей
никак (или не се превежда), is that ANY better? така по-добре ли е? ANY more вече, друг път
I won't do it ANY more няма вече/друг път да правя това
ANY further по-далеч
he didn't behave ANY too well не се държа твърде добре, държа се доста зле

anybody ['enibɔdi]
1. във въпр. изречения някой
did you see ANYBODY? видя ли някого
2. в отр. изречения никой
don't tell ANYBODY не казвай никому
3. в утвърд. изречения всеки
ANYBODY can tell you всеки може да ти каже
4. някой, някое важно лице
she wasn't ANYBODY before she married тя нищо не представляваше, преди да се ожени
he'll never be ANYBODY от него няма да излезе нищо, няма да стане голям човек
ANYBODY's game paзг. състезание между равностойни противници

anyhow ['enihau]
1. с отр. по никакъв начин
he couldn't get in ANYHOW по никакъв начин не можеше да влезе
2. във всеки случай, и така, и така, и без това
you're late ANYHOW и без това си закъснял
3. как да е, отгоре-отгоре, както (ми) дойде
things are all ANYHOW всичко е объркано

anyone ['eniwʌn]
вж. anybody
n кой да е, всеки

anything ['eniθiŋ]
1. във въпр. изречения нещо
did you see ANYTHING? видя ли нещо
2. в отр. изречения нищо
I didn't see ANYTHING не видях нищо
3. в утвърд. изречения какво да е, всичко, всяко нещо
capable of ANYTHING способен на всичко
it will cost ANYTHING from... to... може да стру ва от... до...
ANYTHING but всичко (друго), но не и, далеч/съвсем не
he is ANYTHING but a musician той е всичко (друго), но не и музикант, той не е никакъв музикант
not for ANYTHING на никаква цена, за нищо на света
as ANYTHING разг. много, съвсем, ужасно
as easy as ANYTHING съвсем лесно
like ANYTHING с все сила, бързо, като нищо

anyway ['eniwei]
вж. anyhow
a във всеки случай

anywhere ['eniwɛə]
1. във въпр. изречения някъде
2. в отр. изречения никъде
3. в утвърд. изречения къде (то и) да е, навсякъде, някъде

anywise ['eniwaiz]
adv по какъвто и да е начин, в каквото и да е отношение, в каквато и да е стелен

anzac ['ænzæk]
n австралийски/новозеландски войник

aorist ['ɛərist]
n грам. аорист

aorta [ei'ɔ:tə]
n aнaт. аорта

apace [ə'peis]
adv бързо, бърже

Apache [ə'pa:ʃ]
n фр. парижки апаш/гангстер

Apaches [ə'pætʃiz]
n pl апачи (индианско племе)

apanage вж. appanage

apart [ə'pa:t]
I. 1. настрана, отделно, надалеч
to stand APART стоя/намирам се настрана
прен. страня (from от)
отличавам се (from от)
to set APART отделям, слагам настрана (за някаква цел), joking/jesting APART шегата настрана
2. разделно, поотделно
to know/tell APART различавам, разпознавам
to keep APART не смесвам, разграничавам
APART from независимо от, освен
3. на (съставни) части
to take APART разглобявам, разкритикувам
to come APART разглобявам се, разпадам се
II. a след същ. особен, сам за себе си
case APART особен/отделен случай
world APART свят сам за себе си
thing APART нещо особено/само за себе си

apartheid [ə'pa:theit]
n расова сегрегация (особ. в Южна Африка)

apartment [ə'pa:tmənt]
1. стая (за живеене)
2. разг. апартамент
3. рl жилище
to have APARTMENTs to let sl. едната ми дъска хлопа

apartment building [ə'pa:tmənt,bildiŋ,-,haus]
naм. жилищен блок

apartness [ə'pa.'tnis]
1. отделеност, обособеност
2. усамотеност

apathetic [æpə'θetik(əl)]
1. нечувствителен, безст растен
2. равнодушен, безразличен, апатичен

apathy ['æpəθi]
1. нечувствителност, безчувственост
2. равнодушие, безразличие, апатия

apatite ['æpətait]
n минер, апатит

ape [eip]
I. 1. маймуна (особ. човекоподобна)
2. подражател, имитатор, маймуна
3. разг. дървеняк
the higher the APE goes, the more he shows his tail колкото повече се издига човек, толкова по-ясно се виждат недостатъците му
to go APE si. полудявам
to lead APEs in hell умирам като стара мома
II. v имитирам, подражавам (като маймуна) (на)

apeak [ə'pi:k]
adv мор. отвесно, вертикално

aperient [ə'piəriənt]
I. a разслабителен
II. разслабително средство, пургатив

aperitif [ə'peritif]
n аперитив (питие)

aperture [ə'pə:tʃə]
1. отвор, отверстие, цепнатина, пролука
2. опт. апертура

apery ['eipəri]
1. подражателство, (сляпо) подражание
2. клетка за маймуни
3. колония от маймуни

apex ['eipeks]
1. връх, връхна точка (и прен.)
2. геом. връх

aphis ['æFis]
n (pl aphides) зоол. листна въшка

aphorism ['æfərizm]
n афоризъм

aphoristic [,æfə'ristik]
a афористичен

aphorizc ['æfəraiz]
v употребявам/съчинявам афоризми

aphrodisiac [.æfrə'diziæk]
I. a възбуждащ полово желание
II. мед. средство за възбуждане на полово желание

apiarian [eipi'ɛəriən]
I. a пчеларски
II. пчелар

apiarist ['eipiərist]
n пчелар

apiary ['eipiəri]
n пчелин, пчелник

apical ['eipikəl]
1. най-горен, на върха
2. фон. апикален

apices вж. apex

apiculture ['eipikʌltʃə]
n пчеларство

apiece [ə'pi:s]
adv парчето, едното, вески, всяко едно, на човек
they cost a pound APIECE струват по една лира (едното)

apish ['eipiʃ]
1. маймунски
2. сляпо/робски подражателен
3. глупав, глуповат, превзет

aplomb [ə'plɔm]
n фр. самоувереност, апломб

apocalypse [ə'pokəlips]
n библ. апокалипсис

apocalyptic [ə.pəkə'liptik]
1. апокалиптичен
2. пророчески, страшен, грандиозен
3. загадъчен

apocope [ə'pəkəpi]
n ез. апокопа

apocrypha [ə'pəkrifə]
n рl апокрифи

apocryphal [ə'pokrifəl]
1. апокрифен
2. недостоверен, съмнителен, лъжлив, подправен

apodal ['æpədəl]
a зоол. без крака, без коремни перки

apodeictic [,æpə'daiktik.,æpə'diktik]
1. лог. ясно доказуем, който може да се покаже
2. неоспорим, установен, доказан

apodosis [ə'podəsis]
n (pl-ses) грам. част от сложно условно изречение, която изразява следствието

apogee ['æpədʒi:]
n астр., прен. апогей

apologetic [ə,pɔlə'dʒetik(əl)]
1. извинителен, извиняващ се
he was very APOLOGETIC той се извини
2. защищаващ, застъпващ се, оправдателен, обяснителен

apologetically a звиняващ се, оправдаващ се, примирителен, защитен

apologist [ə'pɔlədʒist]
n апологет

apologize [ə'pɔlədʒaiz]
v извинявам се, моля за извинение (for за, to на), искам извинение (for, to), оправдавам (се)

apologue ['æpəloug]
n басня, поучителна приказка

apology [ə'pɔlədʒi]
1. извинение
to offer/make an APOLOGY/one's apologies to someone извинявам се на някого
by way of an APOLOGY за да се извини, като извинение
2. защита
3. разг. лош заместител, ерзац
APOLOGY for a hat нещо, което може да мине за шапка

apophthegm ['æpəθem]
n сентенция, мъдра мисъл

apoplectic [.æpə'plektik]
1. мед. апоплектичен, страдащ от апоплексия
2. разг. много раздразнителен/раздразнен, зачервен от яд
to fly into an APOPLECTIC rage вбесявам се

apoplexy ['æpəpleksi]
n мед. апоплексия, удар
to be seized/struck with APOPLEXY получавам удар

aport [ə'рɔ:t]
adv мор. на/към лявата страна на кораба

apostasy [ə'pəstəsi]
n ренегатство, (веро) отстъпничество, измяна

apostate [ə'pɔsteit]
n ренегат, (веро) отстъпник, изменник

apostatize [ə'pɔstətaiz]
v ставам ренегат, изменям на каузата си, отстъпвам от принципите си/вярата си

a posteriori [,ei,pɔstiəri'ə:rai]
adv, a лат. апостериори, индуктивно, по индуктивен път, апостериорен, индуктивен

apostle [ə'pɔsl]
n апостол (и прен.), пратеник, борец

apostleship [ə'pɔslʃip]
n апостолство

apostolic [,æpə'stɔlik(əl)]
1. апостолски
2. папски

apostrophe [ə'pɔstrəfi]
1. perт. апострофа, обръщение
2. апостроф (')

apostrophize [ə'pɔstrəfaiz]
1. апострофирам, обръщам се към
2. слагам апостроф

apothecary [ə'pɔθikəri]
1. ост. аптекар
2. ам. аптека

apothegm вж. apophthegm

apothem ['æpəθem]
n геом. апотема

apotheosis [ə.pɔθi'ousisj]
1. обожествяване, апотеоз (а)
2. прослава, апотеоз (а)

appal [ə'po:l]
v ужасявам
to be APPALed at ужасен съм. ужасявам се от

appalling [ə'pɔ.'liŋ]
1. a ужасен
2. v ужасявам

appanage ['æpənidʒ]
1. апанаж, сума/доход от имот, даван за издръжка на лице от владетелски дом
2. зависима територия
3. прен. достояние, притежание, дарба

apparatus [æpə'reitəs]
1. апарат, апаратура, уред, устройство, приспособление
2. физиол. апарат, система (от органа)
3. прен. апарат, организация (държавна, партийна и пр.)
4. материали, данни
critical APPARATUS, APPARATUS criticus критичен апарат

apparel [ə'pærəl]
1. книж. облекло, дрехи, одежди, премяна (и прен.)
2. бродерия на свещенически одежди
3. ост. мор. снаряжение

apparent [ə'pærənt]
1. видим, забележим
APPARENT to the naked eye видим с просто око
2. очевиден, явен, несъмнен
3. астр. истински
APPARENT noon истинско пладне
APPARENT time истинско слънчево/звездно време
4. предполагаем (за причина и пр.)
5. привиден, външен

apparently [ə'pærəntli]
adv както изглежда, очевидно

apparition [æpə'riʃn]
1. появяване
2. (при) видение, дух призрак
3. (странно) явление, феномен

appeal [ə'pi:l]
I. 1. обръщам се
апелирам (to към)
позовавам се (to на)
2. моля, умолявам, призовавам, зова
3. нравя се, харесвам се, привличам, блазня
действувам (to на)
4. юр. обжалвам, подавам апелационна жалба, предавам на по-горна инстанция
II. 1. молба, искане
призив, апел, възвание (for за)
2. позоваване, обръщане, допитване
APPEAL tc the referee допитване до съдията
3. (право на) обжалване, апелация
4. притегателна сила, привлекателност
to have (a wide/universal) APPEAL харесвам се (на всички)
it has lost its APPEAL не ми харесва/не ме привлича вече

appealing [ə'pi:liŋ]
1. умоляващ, молещ
2. трогателен, затрогващ
3. привлекателен, интересен

appear [ə'piə]
1. (по) явявам се, показвам се, виждам се
2. явявам се, излизам (в съда, пред публика, в ролята на)
to APPEAR for the defendant явявам се като защитник на обвиняемия (за адвокат)
3. излизам от печат, бивам издаден (за книга и пр.)
4. изглеждам, имам вид на
5. безл. изглежда, струва ми се
strange as 'it may APPEAR колкото и странно да изглежда
so it APPEARs така изглежда

appearance [ə'piərəns]
1. (по) явяване, излизане (на сцената, от печат и пр.)
to make an APPEARANCE/to put in an APPEARANCE явявам се (за малко)
to make one's first APPEARANCE явявам се/излизам за пръв пътпред публика (за актъор и пр.)
2. вид, изглед, външност
to have the APPEARANCE of being ill/well off, etc. изглеждам/имам вид на болен/богат и пр.
in APPEARANCE на вид, по външен вид
to/by/from all APPEARANCEs както изглежда
as far as APPEARANCEs go ако се съди по изгледите
there is every APPEARANCE of (its going to) rain пo всичко изглежда, че ще вали
to put on an APPEARANCE of ignorance давам си вид/правя се, че нищо не зная
to judge by APPEARANCE s съдя по външни неща
3. приличие, лице
for APPEARANCE's sake за приличие/лице
to keep up/save APPEARANCEs за да се запази приличието, от приличие
4. явление, феномен
5. призрак, (при) видение, дух

appeasable [ə'pi:zəbl]
1. примирителен, сговорчив
2. утолим

appease [ə'pi:z]
1. успокоявам, усмирявам, укротявам (гняв и пр.), изглаждам (спор), помирявам
2. пол. задоволявам исканията на (често с цената на принципни отстъпки), умиротворявам
3. успокоявам, уталожвам, облекчавам (болка, мъка), утолявам, насищам, задоволявам (глад и пр.)

appeasement [ə'pkzmənt]
1. успокояване, усмиряване, укротяване, изглаждане, помиряване, помирение
2. пол. задоволяване на искания, политика на отстъпки
3. облекчаване, облекчение, успокояване, уталожване, насищане, задоволяване

appellant [ə'pelənt]
I. 1. който подава апелационна жалба
2. апелационен
II. лице, което подава апелационна жалба

appellation [,æpə'leiʃn]
n име, название, прозвище

appellative [ə'pelətiv]
I. a грам. нарицателен
II. 1. име, название
2. грам. нарицателно съществително

append [ə'pend]
1. закачам, прикачам, прикрепям
2. прилагам
притурям, добавям, прибавям (to)
to APPEND a scal/one's signature to скрепявам с печат/подпис, подпечатвам, подписвам

appendage [ə'pendidʒ]
1. прибавка, притурка, придатък (и прен.)
2. бот. издънка, филиз, зоол. израстък
3. рl принадлежности

appendicitis [ə.pendi'saitis]
n мед. апендицит

appendix [ə'pendiks]
1. притурка, приложение (на книга и пр.), прибавка, добавка
2. анат. апендикс
3. придатък, зоол. израстък

apperception [,æpə'sepʃn]
n псих. аперцепция, умствено възприятие, възприемане

appertain [.æpə'tein]
v принадлежа, падам се (to на)
отнасям се (to към)

appetence ['æpitəns(i)]
1. силно желание/влечение (for, after)
2. афинитет, близост, сродство

appetite ['æpətait]
1. апетит
2. желание, охота, жажда, стремеж (for)

appetizer ['æpətaizə]
1. мезе, разядка, аперитив
2. нещо, което възбужда апетита (напр. разходка)

appetizing ['æpətaiziŋ]
a апетитен, съблазнителен

applaud [ə'plɔ:d]
1. ръкопляскам (на), аплодирам
2. одобрявам, възхищавам се от, възхвалявам

applause [ə'plɔ:z]
1. ръкопляскане, аплодисменти
2. одобрение, възхищение, похвала

apple ['æpl]
1. ябълка, ябълковиден плод
2. очна ябълка
the APPLE of the eye зеница на окото
the APPLE of one's eye прен. зеницата на окото ми, най-скъпото ми
APPLE of Sodom, Dead Sea APPLE измамлив успех

applecart ['æplka:t]
n количка с ябълки
to upset someone's APPLECART обърквам плановете на някого

applejack ['æpldʒæk]
n ам. ябълкова ракия

apple-pie ['æplpai]
n сладкиш с ябълки
APPLE-PIE bed легло, чийто горен чаршаф е подгънат на две (за шега), APPLE-PIE order пълен ред

apple-polish ['æplpɔliʃ]
v ам. sl. подмазвам се (на)

apple-sauce ['æplsɔ:s]
1. ябълково пюре
2. ам. sl. глупости, ласкателство

appliance [ə'plaiəns]
1. приспособление, прибор, уред, устройство
2. ряд. приложение, употреба

applicability [.æplikə'biliti]
1. приложение (to)
2. годност

applicable ['æplikəbl]
1. приложим (to)
2. подходящ, годен

applicant ['æplikənt]
n кандидат (за служба и пр.), просител

application [.æpli'keiʃn]
1. приложение, употреба, прилагане
to have no APPLICATION in a given case не съм приложим в даден случай
2. прилежание, старание, усърдие, внимание
close APPLICATION голямо старание
APPLICATION to work прилежание
3. искане, молба
заявление, просба (to към, до, for за)
to make an APPLICATION to подавам молба до, отправям искане към
4. слагане, поставяне
5. компрес, лапа
6. апликация

applied [ə'plaid]
a приложен, практичен
APPLIED art прилежно изкуство

applique [ə'plikei]
I. фр. a апликиран
II. апликация

apply [ə'plai]
1. слагам, поставям (to на)
допирам (to до)
to APPLY a match to a cigarette запалвам цигара с кибрит
to APPLY a poultice слагам лапа
to APPLY the brakes слагам/удрям спирачките
2. прилагам, използувам, употребявам
to APPLY sanctions прилагам/налагам санкции
3. отнасям се, касая се, засягам, важа
it docs not APPLY to yon не се отнася/важи за вас
the rule cannot be applied in this case правилото н важи/не може да се приложи в този случай
4. обръщам се, отнасям се (to someone for something)
APPLY at the office обърнете се към канцеларията
5. подавам молба/заявление, кандидатствувам (for)
6. съсредоточавам (ум, усилия), to APPLY oneself /one's mind/one's energies to съсредоточавам се/съсредоточавам силите си върху нещо, залавям се здраво с нещо

appogiatura [ə.pɔdʒə'tuərə]
n муз. аподжатура

appoint [ə'pɔint]
1. определям (място, време, работа), назначавам, уреждам, уговарям (среща), the APPOINTcd time/place уреченото/определеното време/място
2. назначавам (to a post на служба)
to APPOINT someone (to be) manager назначавам някого за управител
3. книж. нареждам, заповядвам
4. главно в рр уреждам, организирам, обзавеждам, подреждам, снабдявам
well APPOINTed kitchen добре обзаведена кухня
well APPOINTed car кола с всички необходимй принадлежности
5. юр. определям правоте на собственост/наследство

appointee [əpɔin'ti:]
1. назначено лице
2. юр. плодоползувател

appointment [ə'pɔintmənt]
1. (уговорена) среща, свиждане, определен/уречен час (при лекар и пр.)
to keep/break an APPOINTMENT явявам се/не се явявам на уговорена среща
to make an APPOINTMENT уговарям среща/час
by APPOINTMENT по предварително споразумение, с предварително уговорен час
2. назначение, назначаване (to)
3. пост, място, служба, длъжност
to hold an APPOINTMENT имам пост/длъжност, на служба съм
4. нареждане, заповед, предписание, решение
5. принадлежности, екипировка, снаряжение, обстановка, мебели
6. юр. определяне на плодоползуване
purveyor by APPOINTMENT придворен доставчик

apportion [ə'рɔ;ʃп]
v разпределям, разделям (пропорционално), определям, раздавам, възлагам

apposite ['æpəzit]
a подходящ, уместен, на място (to за)

apposition [.æpə'ziʃn]
1. слагане, поставяне
2. съпоста вяне
3. грам. приложение, апозиция

appositional [.æpə'ziʃnəl]
a грам. на приложение

appositive [ə'pɔzitiv]
грам. appositional, apposition

appraisal [ə'preizəl]
n оценка, оценяване, преценка

appraise [ə'preiz]
1. оценявам, слагам оценка на (стока и пр.)
2. преценявам (качества)

appraisement [ə'preizmənt]
1. оценяване (на стока и пр.)
2. оценка, стойност

appreciable [ə'pri:ʃiəbl]
1. оценим, поддаващ се на оценяване
2. значителен, забележим, осезаем

appreciate [ə'pri:ʃieit]
1. ценя (високо), разбирам (от), благодарен съм за, радвам се/наслаждавам се на
2. оценявам/преценявам правилно, схващам, разбирам
3. повишавам цената на, повишава ми се/покачвами се цената
4. различавам (цветове)

appreciation [ə,pri:ʃi'eiʃn]
1. оценяване, преценяване
2. (висока) оценка
разбиране, вникване, чувство (of на, в, за)
3. признателност
in APPRECIATION of your valuable help в знак на признателност за ценната ви помощ
4. повишаване/покачване на цената/стойността
5. отзив, критична бележка, критика

appreciative [ə'pri:ʃiətiv]
1. оценяващ, преценяващ, одобрителен
2. имащ чувство за, умеещ да цени
APPRECIATIVE audience публика, която умее да оцени

apprehend [æpri'hend]
1. схващам, разбирам
2. очаквам (нещо лошо), предчувствувам, опасявам се (от), боя се (от), долавям
3. задържам, арестувам

apprehensible [.æpri'hensibl]
a разбираем, понятен

apprehension [.æpri'henʃn]
1. схващане, разбиране, умствени способности
in my APPREHENSION пo мое схващане
according to my APPREHENSION както аз схващам/разбирам нещата
to be under the APPREHENSION that мисля, че
dull of APPREHENSION, of feeble APPREHENSION тъп, бавно схващащ
2. опасение, страх, (мрачно) предчувствие
3. задържане, арестуване

apprehensive [æpri'hensiv]
1. неспокоен, загрижен, опасяващ се
to be APPREHENSIVE of опасявам се/боя се от
to be APPREHENSIVE for someone загрижен съм/опасявам се за някого
2. ост. схватлив
3. чувствителен, с усет (of към, за)

apprentice [ə'prentis]
I. 1. чирак
to bind APPRENTICE to давам за чирак/да учи занаят при
2. новак
II. v давам за чирак/да учи занаят (to при)

apprenticeship [ə'prentisʃip]
n чиракуване, чираклък

apprise [ə'praiz]
v уведомявам, известявам, съобщавам (of за)

apprize [ə'praiz]
вж. appraise

appro ['æprou]
съкр. от approbation

approach [ə'proutʃ]
I. 1. доближавам, наближавам, доближавам се (до), приближавам се (до)
to APPROACH perfection близо съм до съвършенството
2. обръщам се към, сондирам, започвам преговори с, правя предложение на, опитвам се да повлияя на
he is rather difficult to APPROACH с него e доста трудно да се разговаря/преговаря
3. заемам се с, подхождам към (въпрос, задача)
II. 1. наближаване, приближаване, доближаване
2. близост, приближение
fair APPROACH to accuracy приблизителна точност
3. достъп, път за някъде
рl воен. подстъпи
easy/difficult of APPROACH леснодостъпен/мъчнодостъпен (и прен.)
4. подход, подстъп, начин на постъпване
5. pl предложение за преговори, опити за сближение, аванси
to make APPROACHes to опитвам се да заинтересувам, опитвам се да се сближа с
6. прен. път, подготовка (to към, за)
7. голф удар, с който топката се мята към дупка

approachability [ə.proutʃə'biliti]
n достъпност (и на хора)

approachable [ə'proutʃəbl]
a леснодостъпен (и прен.), отзивчив

approbate ['æprəbeit]
v ам. одобрявам (официално), санкционирам

approbation [æprə'beiʃn]
n одобрение, одобряване, съгласие, санкция
on appro (bation) търг. с право да се върне обратно

approbatory a одобрителен

appropriate [ə'prɔpriət]
I. a подходящ, удобен, уместен
съответен (to, for)
II. 1. присвоявам (си)
2. определям, отпущам
предназначавам (суми и пр.) (for)

appropriately [ə'prɔpriətli]
adv подходящо, по подходящ начин

appropriation [ə.prɔpri'eiʃn]
1. присвояване
2. определяне, отпускане, предназначаване (на суми), отпусната сума/кредит
APPROPRIATION bill финансов законопроект

approval [ə'pru:vəl]
n одобрение, преценка, съгласие
to meet with/have someone's APPROVAL бивам одобрен от някого
to send goods on APPROVAL изпращам стоки с право да бъдат върнати обратно

approve [ə'pru:v]
1. одобрявам, давам съгласието си (и с of)
съгласявам се (of с)
2. одобрявам (предложение, решение и пр.), утвърждавам (решение и пр.), приемам, ратифицирам, санкционирам
3. ост. доказвам
reft проявявам се/налагам се като
APPROVEd school училище за малолетни закононарушители

approver [ə'pru:və]
1. лице, което одобрява/санкционира
2. доносник, престъпник, който дава показания срещу съучастниците си

approvingly [ə'pru:viŋli]
adv одобрително

approximate [ə'prɔksimət]
I. a приблизителен
близък (to до), приблизително верен/точен
II. 1. приближавам се, почти съответствувам/се равнявам (to до, на)
2. приближавам се (до), доближавам, достигам до (решение, даден брой и пр.)

approximately [ə'prɔksimətli]
adv приблизително, почти, горе-долу

approximation [ə.prɔksi'meiʃn]
1. мат. приближение
2. приблизителна сума, приблизително решение/резултат
нещо приблизително/което се доближава (to до)

approximative [ə'prɔksimətiv]
a приблизителен

appurtenance [ə'pə:tinəns]
1. принадлежност
участие (to)
2. pl принадлежности, съоръжения, придатъци

appurtenant [ə'pə:tinənt]
I. a принадлежащ (to)
II. n принадлежност, прибавка, притурка, придатък

apricot ['eiprikɔt]
1. зарзала, кайсия
2. оранжево-розов цвят

April ['eiprl]
n април

a priori [,ei.praiə'rai]
adv, a лат. априори, априорен

apron ['eiprən]
1. пресгилка
2. aв. перон
3. (кожена) покривка за краката във файтон и пр
4. театр. авансцена
5. aв. плац за слизане/качване/товарене на самолети
6. тех. козирка, защитно, устройство, кожух
7. тех. пластинков транспортъор, конвейерна лента
8. хидр. русло
9. съоръжения за укрепване на бряг

apron-stage [eiprənsteidʒ]
n сцена, издадена напред в зрителната зала

apron-strings ['eiprənstriŋz]
n pl връзки на престилка
tied to one's mother's APRON-STRINGS прен. вързан за полите на майка си

apropos [,æprə'pou]
I. a фр. уместен, на място, навременен
APROPOS of по повод на, във връзка с
II. adv впрочем, между другото, по този случай/повод

apse [æps]
n арх. апсида

apsis ['æpsis]
n (pl apsides) астр. апсида
higher/lower APSIS най-отдалечената/най-близката точка от орбитата на дадена планета

apt [æpt]
1. подходящ, уместен, на място
2. схватлив, възприемчив, способен (at)
3. склонен, податлив
APT to take fire easily лесно възпламеним (и прен.), APT to break чуплив
APT to get into mischief склонен към бели
you are APT to find him at home now има вероятност да го намерите вкъщи сега

apterous ['æptərəs]
a зоол. безкрил

apteryx ['æptəriks]
n зоол. киви

aptitude ['æptitju:d]
1. склонност, наклонност
oil has an APTITUDE to burn маслото лесно гори
2. способност, дарба
влечение (for, to за, към)
APTITUDE test излит за установяване способностите на даден човек
3. пригодност

aqualung ['ækwəlʌŋ]
n акваланг

aquamarine [,ækwəmə'ri:n]
1. минер, аквамарин
2. зеленикаво-син цвят

aquanaut ['ækwənɔ:t]
n акванавт, водолаз, трениран за дълго престояване под вода

aquaplane ['ækwəplein]
n водни ски

aquarelle [ækwə'rel]
n акварел

aquarium [ə'kwɛəriəm]
n аквариум

Aquarius [ə'kwɛəriəs]
n астр. Водолей

aquatic [ə'kwætik]
I. a воден (за животно, растение, спорт)
II. 1. водно растение/животно
2. pl воден спорт

aquatint ['ækwətint]
n изк. акватинта

aqueduct ['ækwidʌkt]
n акведукт, водопровод

aqueous ['ækwiəs]
1. воден, воднист
2. геол. седиментен

aquila ['ækwilə]
n астр. съзвездието Орел

aquilegia [,ækwi'li:dʒiə]
n бот. кандилка

aquiline ['ækwilain]
a орлов (за нос)

Arab ['ærəb]
1. n арабин
2. арабски кон
3. attr арабски
street a., a. of the gutter улично дете, гаменче

arabesque [.ærə'besk]
n изк., муз. балет арабеска

Arabian [ə'reibiən]
I. a арабски
ARABIAN Nights Хиляда и една нощ
ARABIAN bird феникс
II. n арабин

Arabic ['ærəbik]
I. арабски
ARABIC figures/numerals арабски цифри
II. n арабски език

arable ['ærəbl]
a орен (за земя)

arachnid [ə'ræknid]
n (pl-da) зоол. вид от клас паякообразни

Aramaic [,ærə'meiik]
a арамейски, сирийски

arbalest ['a:bəlest]
n ист. арбалет

arbiter ['a:bitə]
1. арбитър
2. (пълен) господар, повелител

arbitrable ['a:bitrəbl]
a подлежащ на арбитраж

arbitrage ['a:bitridʒ]
n фин. арбитраж

arbitral ['a:bitrəl]
a арбитражен

arbitrament [a:'bitrɔmənt]
1. юр. арбитраж
2. окончателно/авторитетно решение

arbitrary ['a:bitrəri]
1. произволен, своеволен
2. деспотичен, тираничен
3. условен, случаен
ARBITRARY signs and symbols печ. условии знаци

arbitrate ['a:bitreit]
1. решавам в качеството си на арбитър, отсъждам/рещавам чрез арбитраж
2. предавам (въпрос) на арбитраж

arbitration [,a:bi'treiʃn]
n (решаване чрез) арбитраж
ARBITRATION court арбитражен съд
to refer a dispute to ARBITRATION отнасям спор до арбитраж
ARBITRATION award решение на арбитража

arbitrator ['a:bitreitə]
n арбитър

arbor I. вж. arbour
II. 1. тех. ос, вал, шпиндел, вретено, маш. дорник
2. ам. дърво
ARBOR Day ден на залесяването

arboraceous [,a;bə'reiʃəs]
1. a дървовиден
2. залесен

arboreal [а:'bɔ:riəl]
1. дървесен, живеещ по дървета
2. дървовиден

arboreous [a:'bɔ:riəs]
1. arboreal
2. залесен

arboretum [,a:bə'ri:təm]
n (pl-ta) разсадник, ботаническа градина

arboriculture [a:,bɔ:ri'kʌltʃə]
n лесовъдство, дендрология

arborization [,a:bərai'zeiʃn]
n дървовидни разклонения/образувания

arbour ['a:bə]
n градинска беседка

arc [a:k]
I. 1. геом. дъга
2. ел. волтова дъга
II. 1. ел. образувам волтова дъга
2. движа се по дъга

arcade [a:'keid]
1. арх. аркада, колонада, галерия със сводове
2. пасаж (с магазини), безистен

Arcadian [a:'keidiən]
a спокоен, пасторален, идиличен, прост

arcane [a:'kein]
a таен, таинствен, мистериозен

arcanum [a:'keinəm]
1. тайна, мистерия
2. чудотворен лек, еликсир

arch [a:tʃ]
I. 1. арка, свод, дъга
ARCH of heaven небесен свод
starry ARCH поет. звездно небе
2. анат. свод на ходилото
fallen ARCH спаднал свод
3. archway
II. 1. покривам със свод/арка
2. извивам (се) във форма на/като дъга, надвиснал съм като дъга
the cat ARCHed its back котката изви гръб/се наежи
to ARCH one's eyebrows вдигам вежди
III. 1. хитър, лукав, дяволит
2. прен. излечен, стар
IV. pref главен, най-важен, архи-, свръх-, най-

archaean [a:'ki:ən]
a геол. архайски

archaeological [,a:kiɔ'lɔdʒikəl]
a археологичен, археологически

archaeologist [,a:ki'ɔlədʒist]
n археолог

archaeology [,a:ki'ɔlədʒi]
n археология

archaic [a:'keiik]
1. стар, древен, архаичен
2. остарял, архаичен, старомоден

archaism [a:'keiizm]
1. архаизъм, остаряла дума/израз/обичай/закон
2. архаичност, употреба на архаизми

archaize ['a:keiaiz]
1. употребявам архаизми
2. придавам стар/архаичен вид на, подражавам на древното

archangel ['a:keindʒəl]
n архангел

archbishop [,a:tʃ'biʃəp]
n архиепископ

archdeacon [,a:tʃ'di:kən]
n apxидякoн

archdiocese [,a:tʃ'daiəsis]
n епархия на архиепископ

archducal [,a:tʃ'dju:kəl]
a ерцхерцогски

archduchess [,a:tʃ'dʌtʃis]
n ерцхерцогиня, велика княгиня

archduchy [a:tʃ'dʌtʃi]
n ерцхерцогство

archduke ['a:tʃdju:k]
n ерцхерцог

arched [a:tʃt]
a извит, сводест, куполовиден

arch-enemy [,a:tʃ'enimi]
n най-голям/заклет враг, сатана

archer ['a:tʃə]
1. стрелец (с лък)
2. ARCHER астр. Стрелец

archery ['a:tʃəri]
1. стрелба с лък
2. принадлежности за стрелба с лък
3. събир. стрелци

archetype ['aikitaip]
n прототип, първообраз, идеален образец

arch-fiend [a:tʃ'fi:nd]
n сатана

archil ['a:tʃil]
n (виолетова боя, получена от) лишеите рокцела, леканора (Roccella, Lecanora)

archimandrite [,a:ki'mændrait]
n архимандрит

archimedean [,a:ki'mi:diən]
a архимедов, на Архимед
ARCHIMEDEAN principle архимедов закон
ARCHIMEDEAN screw архимедов винт

archipelago [,a:ki'peləgou]
1. архипелаг, група острови
2. море с много острови

architect ['a;kitekt]
1. архитект
2. прен. творец, създател

architectonic [,a:kitek'tɔnik]
1. архитектурен
2. градивен, конструктивен
3. систематичен, архитектоничен

architectonics [,a:kitek'tɔniks]
1. архитектура
2. архитектоника

architectural [,a:ki'tektʃərəl]
a архитектурен

architecture ['a:kitektʃə]
1. архитектура
2. архитектурен стил
3. прен. строеж, постройка, структура, начин на изграждане
the ARCHITECTURE of the play is bad пиесата e лошо построена

architrave ['a:kitreiv]
1. n apx. архитрав
2. орнамент/напречна греда над врата/прозорец

archive ['a:kaiv]
n обик. pl архив (а)

archives n pl архива

archivist ['a:kivist]
n архивист

archon ['a:kɔn]
1. ист. архонт
2. властелин, владетел

archway ['a:tʃwei]
n (проход под) арка/свод

arc lamp ['a:klæmp,lait]
n ел. дъгова лампа

Arctic ['a:ktik]
I. 1. северен, полярен, арктичен
2. много студен
II. the ARCTIC Северната полярна област, Арктика
the ARCTIC Circle Северният полярен кръг
the ARCTIC Ocean Северният ледовит океан
the ARCTIC Северният полярен кръг, Северният полюс

arcuate ['a:kjuət]
a дъгообразен, извит като дъга

ardency ['a:dnsi]
n прен. жар, плам

ardent ['a:dnt]
1. горещ, пламенен, страстен, ревностен
2. горещ, жарък, зноен, пламтящ
ARDENT heat зной
ARDENT eyes светнали/пламнали очи
ARDENT spirits алкохолни напитки

ardour ['a:də]
1. плам, жар, страст
усърдие, ревност (for за)
2. зной, жега

arduous ['a:djuəs]
1. тежък, труден, мъчен, усилен
2. енергичен, ревностен
3. стръмен

are I. вж. be
II. n ар (мярка за повърхнина-100 kв. м)

area [ɛəriə]
1. площ, пространство
2. геом. повърхнина
3. област, район, зона
4. обсег, сфера, област, тема
5. дворче пред сутерен под нивото на улицата

areaway ['ɛəriəwei]
вж. area

areca ['ærikə]
n вид палма

arena [ə'ri:nə]
1. арена
2. прен. арена, полесражение, поприще, място на действие
ARENA stage театр, сцена в средата на зрителната зала
ARENA theatre театър с такава сцена

arenaceous [.æri'neiʃəs]
1. песъчлив, пясъчен, на зрънца
2. растящ/живеещ в пясък

aren't [a:nt]
вж. are not

arete [ə'reit]
n фр. остър планински хребет

argala ['a:gələ]
n голям индийски щъркел (Leptoptilus dubius)

argali ['a:gəli]
n дива азиатска овца (Ovis ammon)

argent ['a:dʒənt]
1. xep., пoem. сребърен цвят, сребро, белота
2. attr срeбристобял

argentic [a:'dʒentik]
a хим. сребърен

Argentine ['a:dʒəntain]
I. 1. сребрист
2. сребърен
II. n (имитация на) сребро

argentinean [,a:dʒən'tiniən]
I. a аржентински
II. n аржентинец

argentite ['a:dʒəntait]
n хим. сребърен сулфид, аргентит

argentous [a:'dʒentəs]
a хим. сребърен

argentum [a:'dʒentəm]
n хим. сребро

argil ['a:dʒil]
n (грънчарска) глина

argillaceous [,a:dʒi'leiʃəs]
a глинест

argol ['a:gəl]
n хим. суров/непречистен винен камък

argon ['a:gən]
n хим. аргон

Argonaut ['a:gənɔ:t]
1. мит. аргонавт
2. a. зоол. наутилус (Nautilus)
3. a. (злато) търсач, авантюрист

argosy ['a;gəsi]
n ост., поет. голям търговски кораб, флотилия от търговски кораби

argot ['a:gou]
n фр. арго, жаргон

arguable ['a:gjuəbl]
a приемлив, който може да се поддържа, за който може да се спори

argue ['a:gju]
1. споря (with с)
привеждам доводи (for в полза на, against против), мъча се да докажа, твърдя (that че)
to ARGUE against someone оспорвам доводите на някого
to ARGUE against something противопоставям се на нещо, показвам/соча несъстоятелността на нещо
2. обсъждам, разисквам
3. убеждавам
to ARGUE someone into/out of doing something убеждавам някого да извърши/да не извърши нещо
4. доказвам, показвам (че е)
this ARGUEs him a rogue това показва, че е мошеник
his conduct ARGUEd suspicion поведението му показваше, че подозира нещо
argue away оборвам, доказвам несъстоятелността на (нечии доводи), argue down оборвам доводите на (някого) и го накарвам да млъкне
argue out разисквам, докато постигна задоволително решение

argufy ['a:gjufai]
v разг. споря непрестанно, дърля се, джанкам се

argument ['a:gjumənt]
1. довод, аргумент, доказателство
разсъждение (for, in favour of в полза на, against против, срещу)
2. спор
to engage in an ARGUMENT with влизам в спор с
3. кратко съдържание, резюме
4. мат. аргумент
5. ост. тема, предмет

argumentation [,a:gjumən'teiʃn]
1. аргументация, аргументиране, теза
2. спор, обсъждане

argumentative [,a:gju'mentətiv]
1. склонен да спори, свадлив, заядлив
2. логичен, основан на доводи
3. спорен. Argus n 1. мит. Аргус, стоок великан
2. ревностен пазител
ARGUMENTATIVE eyes остри/проницателни очи
3. a. вид английски фазан (и ARGUMENTATIVE pheasant) (Argusianus)
4. a слънчева синевка (пеперуда) (и ARGUMENTATIVE butterfly) (Lycaena argus)

argus-eyed ['a:gəs,aid]
a бдителен, зорък, проницателен

aria ['a:riə]
n муз. ария

Arian вж. aryan

arid ['ærid]
1. сух, изсъхнал (за почва), безводен, безплоден
2. сух, скучен, безинтересен

aridity [ə'riditi]
1. сухост, безводност, безводие, безплодие
2. сухота, скучност

Aries [ɛəri:z]
n астр. Овен

aright [ə'rait]
adv правилно, вярно, право
to set ARIGHT оправям, нареждам

arioso [,a:ri'ousou]
adv муз. ариозо

arise [ə'raiz]
1. (про) излизам, възниквам
следвам (from, out of)
2. появявам се
3. издигам се (и прен.), надигам се, вдигам се (за шум, смут, буря и пр.)
4. ост. ставам, вдигам се
5. библ. възкръсвам

arisen вж. arise

aristocracy [æris'tɔkrəsi]
1. аристокрация (и прен.)
2. ист. олигархия

aristocrat ['æristəkræt]
n аристократ, благородник

aristocratic [æristə'krætik]
1. аристократичен, благо роднически
2. ист. олигархичен

arithmetic [ə'riθmətik]
n аритметика, смятане

arithmetical [.æriθ'metikəl]
a аритметичен, аритметически

arithmetician [ə.riθmə'tiʃn]
n аритметик

ark [a:k]
1. Ноев ковчег (и Noah's ARK)
2. библ. кивот
ARK of the Covenant/of Testimony кивот на завета

arm [a:m]
I. 1. ръка (от китката до рамото)
to walk ARM in ARM with someone вървя подръка с някого
under one's ARM под мишница
to take someone's ARM хващам някого подръка
to keep at ARM's length държа на разстояние
to make a long ARM протягам ръка, протягам се (да стпигна нещо), baby/child/infant in ARM s бебе, пеленаче
with open ARMs с отворени обятия
to fly to someone's ARMs хвърлям се в прегръдките/обятията на някого
within ARM's reach достатъчно близо да се стигне с ръка, под ръка
2. преден крайник/лапа
3. ръкав (на дреха)
4. ръкав (на река и пр.)
5. подпора за ръката (на кресло и пр.)
6. голям клон
7. власт
the ARM of the law (ръката на) правосъдието
long ARM силна власт
strong ARM прен. здрава/твърда ръка
8. тех. рамо, лост, ръчка, дръжка, конзола, стрела (на кран), напречна греда, траверса
II. 1. обик. рl оръжие, въоръжение
ARMs race надпревара във въоръжаването
small ARMs лично огнестрелно оръжие, пушка, револвер
by force of ARMs насила, с оръжие
deeds of ARMs бойни подвизи
in ARMs въоръжен
to ARMs! на оръжие! under ARMs въоръжен и в бойна готовност
up in ARMs готов за борба/съпротива, въстанал, прен. наежен
to be up in ARMs against протестирам/боря се енергично срещу
master of ARMs учител по фехтовка
to appeal to ARMs прибягвам до оръжие
comrade in ARMs другар по оръжие, боен другар
to bear ARMs служа войник, войник съм
to beat to ARMs вдигам на оръжие, свиквам под знамената
to fly to ARM s грабвам оръжието, бързо се приготвям за война/съпротива
to lay down/ground ARM s слагам оръжието, прекъсвам военните действия, търся примирие
to rise in ARMs against въставам срещу, вдигам се на оръжие срещу
cessation/suspension of ARMs примирие
2. род войска
3. рl герб (и coat of ARMs)
College of ARM s Хералдически институт в Лондон. arm v 1. въоръжавам (се), укрепявам
ARMed forces/services въоръжени сили
2. зареждам (бомба)
3. снабдявам, съоръжавам
4. refl прен. въоръжавам се (with)

armada [a:'ma:də]
n воен. мор. армада

armadillo [,a:mə'dilou]
n зоол. броненосец (сем. Dasypodidae)

Armageddon [a:mə'gedən]
1. библ. последно сражение между силите на доброто и злото
2. решителна борба, обща/световна война

armament ['a:məmənt]
1. въоръжение (обик. рl), въоръжаване
2. обик. рl въоръжени сили

armature ['a:mətʃə]
1. тех. арматура
2. ел. котва
3. броня (на кабел)
4. бот., зоол. защитна обвивка, защитни органи
5. физ. арматура
6. ост. въоръжение, броня

armchair ['a:mtʃɛə]
n кресло
ARMCHAIR strategist/critic, etc. стратег/критик и пр., който е далеч от действителните проблеми, кабинетен стратег/критик и пр

armed a въоръжен

Armenian [a:'mi:mən]
I. a арменски
II. 1. арменец
2. арменски език

armful ['a:mful]
n наръч, хватка

armhole ['a:mhoul]
n ръкавна извивка

armiger ['a:migə]
n лице, което има право на фамилен герб, благородник

armistice ['a:mistis]
n примирение
ARMISTICE Day 11 ноември, годишнината от края на Първата световна война

armlet ['a:mlit]
1. лента на ръкав
2. заливче, ръкав на река

armoire [a:m'wa:]
n фр. гардероб, шкаф

armor вж. armour

armorial [a:'mɔ:riəl]
a хералдически

armory ['a:məri]
n хералдика

armour ['a:mə]
I. 1. броня, ризница, доспехи
2. бот., зоол. защитна обвивка
3. броня (на кораб, кола и пр.)
4. воен. бронирани сили
5. облекло на водолаз
II. 1. бронирам (кола и пр.)
2. армирам (стъкло)

armour-bearer ['a:məbɛərə]
n ист. оръженосец

armour-clad ['a:məklæd]
I. a брониран, блиндиран
II. n броненосец (кораб)

armoured a брониран
ARMOURED concrete железобетон

armourer ['a:mərə]
1. фабрикант на оръжия
2. воен. оръжейник, завеждащ оръжието

armour-plated ['a:məpleitid]
a брониран, армиран

armoury ['a:məri]
1. оръжеен склад, арсенал
2. оръжейна сбирка/колекция
3. ам. оръжеен завод

armpit ['a:mpit]
n подмишница, подмишнична ямичка, аксила

armrest ['a:mrest]
n подпора за ръката (на кресло и пр.)

arm-twisting ['a:mtwistiŋ]
n прен. натиск, давление

army ['a:mi]
1. армия, войска
ARMY list/ам. register списък на командния състав
ARMY in the field действуваща армия
2. прен. армия, голям брой, множество
3. attr военен, войскови, боен

army ant ['a:miænt]
n вид мравка (сем. Dorylinae)

army-corps ['a:mikɔ:]
n армейски корпус

army-worm ['a:miwə:m]
n памучен червей (Pseudaletia unipuncta)

arnica ['a:nikə]
n бот., фарм. арника

aroma [ə'roumə]
n аромат, благоухание, дъх

aromatic [.ærə'mætik]
a ароматен, ароматичен, благоуханен

arose вж. arise

around [ə'raund]
I. 1. наоколо, навсякъде, от всички страни
2. наблизо, подръка, тук-там
to have been AROUND разг. добил съм/имам опит, видял съм свят, отракал съм се
I'll be AROUND if you want me тук ще съм, ако ти потрябвам
the year AROUND проз цялата година
II. 1. около (за време, място), към (за време)
2. из, в, по
he is somewhere AROUND the house той e някъде из къщи
AROUND the country из/по страната
AROUND the world по света

arouse [ə'rauz]
1. будя, събуждам
2. възбуждам, предизвиквам

arpeggio [a:'pedʒou]
n муз. арпеджо

arquebus ['a:kwibəs]
n ист. аркебуз

arrack ['ærək]
n арак, оризова/кокосова ракия

arraign [ə'rein]
1. юр. обвинявам, призовавам на съд
ARRAIGNed on a charge of theft подведен под отговорност за кражба
2. обвинявам, критикувам

arraignment [ə'reinmənt]
n обвинение, призоваване на съд

arrange [ə'reindʒ]
1. нареждам, подреждам, класифицирам, систематизирам
2. уреждам, организирам, вземам мерки, подготвям, планирам
нареждам, погрижвам се (for something to be done да се направи нещо)
3. споразумявам се (with someone с някого, about something за нещо)
4. уреждам (спор и пр.)
5. муз. аранжирам, обработвам

arrangement [ə'reidʒmənt]
1. нареждане, подреждане, подредба, ред, класификация, систематизация, класифициране, систематизиране, арх. разпределение
floral ARRANGEMENT фигура/украса от цветя, подредени цветя
2. уреждане (на спор и пр.), споразумение, спогодба, уговорка
by ARRANGEMENT with по споразумение с
to come to an ARRANGEMENT with споразумявам се/уговарям се с
matter for ARRANGEMENT въпрос, който подлежи на уговаряне
3. муз. аранжировка, обработка
4. pl мерки, разпоредби, разпореждания, приготовления
ill make ARRANGEMENTs for someone to meet you ще се погрижа/наредя някой да ви посрещне
travel ARRANGEMENT s подготовка за/планиране на пътуване
to make one's own ARRANGEMENTs погрижвам се/разпореждам се сам

arrant ['ærənt]
a същински, излечен
ARRANT nonsense чиста глупост
ARRANT thief изпечен/пладнешки разбойник

arras ['ærəs]
n гоблен за стена, завеса

array [ə'rei]
I. 1. нареждам в боен ред
2. юр. съставям списък на съдебни заседатели
3. обличам празнично, украсявам
II. 1. боен ред (и battle ARRAY)
2. войска, войски
3. облекло, премяна
4. внушителен брой/количество/група, добре подредени предмети
5. юр. списък/състав на съдебни заседатели

arrear [ə'riə]
n обик. р1 изоставане, изостанала работа, неизплатен дълг, недобор
to be in/to fall into ARREARs with изостанал съм/изоставам с
ARREARs of rent/wages неплатен наем/надници
ARREARs of work натрупана/несвършена работа

arrest [ə'rest]
I. 1. спирам, задържам, забавям (развитие, процес), спирам развитието на
ARRESTed mental development спряно/забавено умствено развитие
2. спирам, приковавам (поглед, внимание)
3. арестувам, задържам
4. мор. конфискувам
to ARREST judgment юр. спирам изпълнението на присъда (поради някаква грешка)
II. 1. спиране, задържане, забавяне
2. арестуване, задържане, арест
under ARREST под арест, арестуван
to put/place under ARREST арестувам, задържам, поставям под арест
3. тех. блокиращ механизъм, аретирно приспособление

arrester [ə'restə]
1. лице, което арестува
2. тех. arrest
3. гръмоотвод
4. тех. разредник, изпразнител

arresting [ə'restiŋ]
1. интересен, спиращ вниманието, поразителен
2. тех. спирачен, задържащ

arricre-pensee [æri'ɛəpa:n'sei]
n фр. задна мисъл

arris ['æris]
1. арх. ръб, остър край/ъгъл
2. тех. ребро, кант

arrival [ə'raivl]
1. пристигане
2. стигане, достигане, идване (at) (до заключение и пр.)
3. пристигнал/дошъл човек
late/new ARRIVAL закъснял/нов гост/посетител
(new) ARRIVAL новородено дете

arrive [ə'raiv]
1. пристигам (в страна, голям град in, в малък град, пристанище, гара, хотел и пр. at)
2. идвам
3. идвам, стигам, достигам (at до) (заключение, решение, възраст и пр.)
4. разг. (пре) успявам, ставам известен

arriviste [æri:'vi:st]
n фр. кариерист, аривист, човек, постигнал успех по съмнителен начин

arrogance ['ærəgəns]
n високомерие, надменност, арогантност, дързост, безочливост

arrogant ['ærəgənt]
a високомерен, надменен, арогантен, дързък, безочлив

arrogate ['ærəgeit]
1. претендирам (дръзко) за
to ARROGATE to oneself приписвам си
2. приписвам неоснователно (to на)

arrow ['ærou]
1. стрела
2. стрелка (знак), указател

arrowhead ['ærouhed]
1. връх/острие на стрела/стрелка
2. бот. воден шип (Sagittaria)

arrowroot ['ærouru:t]
n (брашно/нишесте от) тропическо растение (Marantha arundinacea)

arroyo [ə'rəiou]
n поток, (сухо) дере

arse [a:s]
n вулг. задник, дирник, гъз

arsenal ['a:snl]
n арсенал (и прен.)

arsenic ['a:snik]
n хим. арсен
(white) ARSENIC арсеник

arson ['a:sn]
n юр. палеж

art [a:t]
I. 1. изкуство, художество
fine ARTs изящни изкуства
industrial/mechanical/useful ARTs занаяти
ARTs and crafts приложни изкуства, художествени занаяти
2. изкуство, умение, сръчност
3. хитрост, хитрина
4. рl хуманитарни науки
5. attr художествен, художествено изработен
ART exhibition/gallery художествена изложба/галерия
ART school, school ef ART xyдожествена академия/училище
to have ART and part in съучастник съм/участвувам дейно в
II. вж. be

artefact вж. artifact

arterial [a:'tiəriəl]
I. 1. анат. артериален
2. магистрален, главен
ARTERIAL traffic движение по магистрали
II. магистрала

arterialize [a:'tiəriəlaiz]
v превръщам (венозна кръв) в артериална

arteriosclerosis [a:,tiəriou,skliə'rousis]
n мед. артериоскле роза

artery ['a:təri]
1. анат. артерия
2. магистрала, артерия

artesian [a:'tiziən]
а ARTESIAN well артезиански кладенец

artful ['a:tful]
1. хитър, ловък
2. умел, сръчен, изкусен, умело построен/изработен

artfulness n хитрост, сръчност, ловкост

arthritis [a:'θraitis]
n мед. артрит

artichoke ['a:titʃouk]
n бот. артишок (Cynara scolymus)

article ['a:tikl]
I. 1. предмет, артикул
ARTICLE of furniture мебел
ARTICLE of clothing дреха
toilet/household ARTICLEs тоалетни/домакински принадлежности
2. статия
3. точка, клауза, параграф, член (в закони и пр.), ARTICLEs of apprenticeship договор между чирак и майстор
4. грам. член
ARTICLE of faith нещо, в което (дълбоко) вярвам, основен елемент на вярата/убежденията ми
in the ARTICLE of death ост. в момента на смъртта
the genuine ARTICLE точно това, което трябва да бъде/което ми трябва
II. 1. давам да се учи за чирак/на занаят
2. излагам по точки (обвинение и пр.)

articular [a:'tikjulə]
a анат. ставен

articulate [a:'tikjuleit]
I. 1. учленявам, изговарям, произнасям, говоря (ясно)
2. давам израз на, изразявам
3. анат. свързвам, съединявам, свързвам се със става
4. свързвам подвижно
ARTICULATEd lorry съчленен камион
II. 1. членоразделен
2. ясен, отчетлив, разбираем, ясно очертан, изразителен, който се изразява ясно/внушително
3. анат. със стави
4. тех. шарнирен

articulation [a:,tikju'leiʃn]
1. учленяване, изговаряне, произнасяне
2. анат. става, бот. коляно
3. тех. ос/център на шарнир

articulatory [a:,tikju'leitəri]
a учленителен

artifact ['a:tifækt]
1. археол. артифакт, предмет, изработен от човешка ръка
2. продукт, творение
3. биол. промяна в резултат на човешка намеса, изкуствено предизвикана промяна

artifice ['a:tifis]
1. хитрост, ловкост, хитър номер, измама
2. изкуство, умение, сръчнoст, изобретателност

artificer [a:'tirisə]
1. занаятчия, майстор
2. воен. мор. техник, механик
3. създател, изобретател

artificial [,a:ti'fiʃəl]
1. изкуствен
2. неестествен, принуден, изкуствен, превзет

artificiality [a:tifiʃi'æliti]
n неестественост, принуденост, изкуственост, превзетост

artillerist [a:'tilərist]
n артилерист

artillery [a:'tiləri]
1. артилерия
2. attr артилерийски

artilleryman [a:'tilərimən]
n (pl-men) артилерист

artisan [a:ti'zæn]
n занаятчия

artist ['a:tist]
1. художник
2. artiste
3. прен. майстор
ARTIST in words майстор на словото

artiste [a:'ti:st]
n фр. артист, професионален певец/актъор/танцъор

artistic [a:'tistik]
a художествен, изящен, артистичен

artistry ['a:tistri]
n (художествено) майсторство, худо жественост

artless ['a:tlis]
1. прост, естествен, непринуден
2. невинен, наивен, непристорен
3. несръчен, непохватен, несръчно/грубо изработен

artsy-craftsy [,a:tsi'kra:ftsi]
вж. arty

arty ['a:ti]
a с претенции за художественост, подражаващ на художник

artycrafty [,a:ti(ən)'kra:fti]
вж. arty

arum ['ɛərəm]
n бот. змиярник, кала

Aryan ['eəriən]
I. a арийски, индоевропейски
II. n ариец

as [æz.əz]
1. както, каквото, какъвто
AS things go както вървят работите
AS it is при това положение, и без това, така, и така
AS it stands/is (така) както е
do AS you are told прави каквото ти казват
AS best you can както/доколкото можеш
AS above както по-горе
AS before както преди
AS the case may be според случая
AS was already mentioned както вече се каза/спомена
he is a pianist AS is his wife той е пианист, както и жена му/като жена си
2. като, като например
I had the same trouble AS you имах същите неприятности като тебе
countries in the north of Europe, AS Finland страни в Северна Европа, като например Финландия
3. като (в качеството си на), както
след глаголи като regard, view, represent и пр. като, за
AS a picture it is no good като картина не струва
it can be used AS a knife може да се използува като/за нож
to regard someone AS a fool смятам някого за глупак
to treat someone AS an equal отнасям се към някого като към равен
AS such като такъв
4. за време като, както, когато
AS I came in като влязох
AS I was walking along както (си) вървях
5. за причина тъй като, том като
AS you are tired, you'd better lie down щом/тъй като си уморен, добре е да си легнеш
6. макар и, колкото и
busy/young/old AS he is колкото и да е зает/млад/стар, макар и зает/млад/стар
much AS I like it колкото и да го харесвам, макар и да го харесвам
strange AS it may seem колкото и странно да изглежда
7. so AS to с inf (зa) да, (та) да
be so good AS to бъди така добър да
he stood up so AS to see better той стана, за да вижда по-добре
don't behave so AS to annoy him не се дръж така, че даго дразниш
8. AS... AS, not so... AS толкова... колкото/като
AS much AS you like колкото искаш
it is not so/AS easy AS you think не е толкова лесно, колкото си мислиш
he is AS tall AS I той е толкова висок, колкото и аз, той е висок колкото мен
AS far AS до (за място), доколкото
AS far AS I know доколкото знам
AS far/in so far/so far AS lam concerned що се отнася до мен
AS good AS все едно, че
AS good AS dead все едно, че е умрял
AS early AS, AS far back AS още през
AS long AS докато
AS late AS чак/едва през/в
AS soon AS щом (като)
AS soon/early AS possible колкото може по-рано
9. с предл.
AS against срещу, в сравнение с
AS for а пък. колкото за
AS for you I never want to see you again колкото за геб, не искам да те видя вече
AS from/aм, of от (за време)
AS from today (смятано) от днес
AS to колкого за, що се отнася до, относно
he said nothing AS to whether he would come той не каза нищо за това., дали ще дойде
we could not decide AS to which was the best не можехме да решим кое е най-хубавото
10. AS if/though като че ли, сякаш
AS it were така да се каже
AS regards що се отнася до
AS well също, и
AS yet досега
I thought AS much така си и мислех

asbestos [æs'bestəs]
n азбест

ascend [ə'send]
1. изкачвам се на/по, възлизам (по), покачвам се на, ав. набирам височина
to ASCEND a river вървя нагоре по течението на река
2. издигам се, извишавам се
3. водя началото си. датирам (from от)

ascendancy [ə'sendənsi]
n надмощие, господство
силно влияние (over)
to have/gain the ASCENDANCY over имам/добивам надмощие над

ascendant [ə'sendənt]
I. 1. издигащ се, изгряващ, астр. издигащ се към зенита
2. господствуващ, преобладаващ, доминиращ
II. 1. астр. асцедент
2. надмощие, превъзходство
in the ASCENDANT във възход, със засилващо се влияние
3. ост. праотец

ascending [ə'sendiŋ]
a възходящ

ascension [ə'senʃn]
1. издигане, изкачванб, възлизане
2. рел. ASCENSION Възнесение (господне)

ascent [ə'sent]
1. издигане, изкачване, възлизане
to make an ASCENT in a balloon качвам се на/летя с балон
2. склон, стръмнина, стръмна пътека, стъпала
3. изкачване (на връх)
4. възход, напредък

ascertain [æsə'tein]
1. установявам, констатирам
2. уверявам се, проверявам, убеждавам се
to ASCERTAIN the extent of the damage установявам степента на повредата

ascertainable [æsə'teinəbl]
a установим

ascertainment [æsə'teinmənt]
n установяване, констатиране, констатация

ascetic [ə'setik]
I. a аскетичен
II. аскет

asceticism [ə'setisizm]
n аскетизъм

ascorbic acid [əs'kɔ:bik,æsid]
n витамин С, аскорбинова киселина

Ascot ['æskət]
I. n широка вратовръзка, шал за врата
II. n конни състезания в Аскът (Англия)

ascribe [əs'kraib]
v приписвам (to) (значение, авторство и пр.)

ascription [əs'kripʃn]
n приписване

asdic ['æzdik]
n мор. хидролокатор

aseptic [ə'septik]
1. асептичен, стерилен
2. прен. сух, студен

asexual [ə'sekʃuəl]
a безполов

ash [eʃ]
I. 1. обиk. рl пепел
to burn to ASHes изгарям
to lay in ASHes превръщам в пепелище
2. рl прах на мъртвец/изгорен човек
II. бот. ясен (Fraxinus)

ashamed [ə'ʃeimd]
а, обик. predic засрамен
to be ASHAMED to срам ме е/срамувам се да
to be ASHAMED of срам ме e/cpaмувам се от
you ought to be ASHAMED of yourself как не те e срам
to be ASHAMED for someone срамувам се заради някого

ash-bin n кофа за смет

ash blonde ['æʃ.blɔnd]
n, a (жена със) светлоруса (коса)

ashcan ['æʃkæn]
1. n ам. кофа/съд за смет
2. воен. мор. si. подводна бомба

ashen ['æʃn]
I. a пепелив, (мъртво) бледен
to turn ASHEN побледнявам
II. a ясенов

ashkenazi [æʃki'na:zi]
n (рl-zim) изт. -евр. евреин

ashlar ['æʃla:]
n стр. (облицовка от) дялан камък

ashore [ə'ʃə:]
adv към/на брега, на суша
to run/be driven ASHORE бивам изтласкан на брега, засядам
to pull ASHORE стигам до брега (за лодка), to come/go ASHORE слизам на брега

ash-pan ['æʃpæn]
n пепелник, съд за пепелта (на печка и пр.)

ash-pit ['æʃpit]
n сгурийна яма

ash-tray ['æʃtrei]
n пепелник, пепелница

ash wednesday ['æʃ.wenzdi]
n първият ден на велики пости

ashy ['æʃi]
1. пепелив, покрит с пепел
2. пепеляв, бледен

Asian ['eiʃn,.eiʃi'ætik]
I. a азиатски
II. n азиатец

aside [ə'said]
I. adv настрана
joking ASIDE шегата настрана
ASIDE from ам. освен, като изключим, с изключение на
II. n думи, казани настрана (от актъор)

asinine ['æsinain]
1. магарешки
2. глупав, тъп, упорит

asininity [.æsi'niniti]
1. магарещина
2. глупост, тъпотия

ask [a:sk]
1. питам, запитвам
to ASK someone's name питам някого за името му/как се казва
to ASK the time/the price питам колко e часът/каква е цената
to ASK the news питам какво ново има
to ASK the/one's way питам за пътя/накъде да вървя
to ASK a question of someone /someone a question задавам някому въпрос
2. искам, поисквам, моля, помолвам (за)
to ASK (for) attention моля за внимание
to ASK a favour of someone моля някого за услуга искам услуга от някого
to ASK forgiveness/permission моля за прошка/разрешение
he ASKs too much for the house иска много (голяма цена) за къщата
3. каня, поканвам
to ASK someone to dinner/supper, etc. каня/поканвам някого на обед/вечеря и пр.
to ASK someone in/up поканвам някого да влезе/да се качи
to ASK someone out поканвам някого да дойде с мен (на театър, ресторант и пр.)
ask after питам/интересувам се за (здравето и пр. на някого)
ask for търся
to ASK for one's rights търся си правата
has anyone ASKed for me? търсил ли ме e някой? to ASK for trouble търся си белята
you were ASKing for it разг. сам си гo търсеше/навлече, изисквам
itASKs for attention/care изисква внимание/грижа
ask of искам/изисквам от
you ASK too much of that child изискваш твърде много от това дете

askance [əs'kæns,əs'kænt]
adv to look ASKANCE поглеж дам/гледам подозрително

askew [əs'kju:]
adv накриво, килнато

asking ['a:skiŋ]
n питане, искане
it's yours for the ASKING твое e, стига да го искаш
jazz for the ASKING джаз по желание

aslant [ə'sla:nt]
I. adv (на) криво, полегато
II. prep напреко на

asleep [ə'sli:p]
1. заспал
to be ASLEEP спя
to fall ASLEEP заспивам
2. изтръпнал (за крайник)
3. заспал (за въртящ се пумпал)

aslope [ə'sloup]
adv полегато, (на) криво

asp I. вж. aspen
II. n отровна змия

asparagus [ə'spærəgus]
n бот. аспержа, аспержи
ASPARAGUS fern аспарагус

aspect ['æspekt]
1. вид, външност, изражение
2. изложение (на къща, стая), изглед
3. страна (на въпрос)
4. грам. вид (свършен, несвършен)
5. астр. положение (на планета)

aspen ['æspən]
1. трепетлика (Populus tremula)
2. attr трепетликов, на трепетлика
to tremble like an ASPEN leaf треперя като лист

asperity [ə'speriti]
1. грубост, рязкост
2. суровост (на климат)
the asperities of winter тежките зимни условия
3. неравност (на терен)
4. неблагозвучност, рязкост

asperse [ə'spə:s]
1. клеветя, черня, позоря
2. църк. ръся със светена вода

aspersion [ə'spə:ʃn]
n клевета, клеветене, очерняне, позорене
to cast ASPERSIONs on клеветя, очерням, петня

asphalt ['æsfælt]
I. n асфалт
attr асфалтитиран, асфалтов
II. v асфалтирам

asphodel ['æsfədel]
1. бот. бърдун (Asphodelus albus)
2. мит. асфодел, неувяхващо цвете в рая

asphyxia [əs'fiksiə]
n мед. асфиксия, задушаване

asphyxiate [əs'fiksieit]
v мед. причинявам асфиксия/задушаване, задушавам

aspic ['æspik]
I. вж. asp
II. n желе от месо/риба
in ASPIC желиран

aspidistra [.æspi'distrə]
n бот. аспидистра. семейно щастие

aspirant [ə'spaiərənt]
n, a (човек) който се стреми/домогва (to, after, for), кандидат

aspirate ['æspirət]
I. n фон. придихателен звук, аспирата, придихание
to mind one's ASPIRATEs внимавам да не изпускам звука
II. v фон. произнасям с придихание

aspiration [.æspi'reiʃn]
1. фон. придихание
2. ряд. дишане
3. стремеж, домогване, аспирация (for, after)
4. тех. смукване, засмукване

aspire [ə'spaiə]
1. стремя се, домогвам се, аспирирам (after, to)
2. издигам се

aspiring [ə'spaiəriŋ]
a амбициозен

asquint [ə'skwint]
adv накриво, с крайчеца на окото

ass [æs]
I. 1. магаре
2. прен. магаре, серсем, глупак
to make an ASS of someone поставям някого в глупаво положение
to make an ASS of oneself излагам се, ставам за смях
II. v. -to ASS about/around sl. върша глупости/щуротии
III. вж. arse

assagai ['æsəgai]
n юж. -афр. копие

assail [ə'seil]
1. нападам, нахвърлям се/връхлитам върху (и прен.)
2. прен. обсипвам, отрупвам (с въпроси и пр.) (with)
to be ASSAILed with doubts обхващат ме съмнения
3. залавям се с (работа)

assailable [ə'seiləbl]
a уязвим, атакуем

assailant [ə'seilənt]
n нападател, атентатор

assassin [ə'sæsin]
n убиец (особ. наемен, политически)

assassinate [ə'sæsineit]
v убивам (особ. по политически причини)

assassination [ə.sæsi'neiʃn]
n (политическо) убийство

assault [ə'sɔ:lt]
I. 1. нападение, покушение
пристъп, щурм (on, upon)
to take by ASSAULT превземам с щурм
2. прен. кампания, нападение, атака (on)
3. юр. (опит за) физическо насилие
ASSAULT and battery телесна повреда
4. изнасилване
ASSAULT boat/craft воен. портативна/преносима лодка за нападение през река и пр.
ASSAULT on one's nerves нещо, което силно дразни нервите, силен дразнител
II. 1. нападам, нахвърлям се върху (и прен.) 2. воен. щурмувам
3. юр. заплашвам с/извършвам физическо насилие над, нанасям побои на
4. изнасилвам

assaulter [ə'sɔ:ltə]
n нападател

assay [ə'sei]
I. n изпитване на метали/руда и пр., проба, (количествен) анализ, образец за анализ, резултат от анализ
II. 1. изпитвам, пробвам, правя анализ
2. ост. опитвам се

assegai вж. assagai

assemblage [ə'semblidʒ]
1. събиране, струпване
2. сбирка, група
3. монтиране, монтаж
4. изk. (скулптурно) произведение от различии отпадъчни материали (парчета желязо, картони и пр.)

assemble [ə'sembl]
1. събирам (се)
2. монтирам, сглобявам

assembly [ə'sembli]
1. събиране, събрание
ASSEMBLY point, point/place of ASSEMBLY сборен пункт
ASSEMBLY room (s) зала за събрания, балове и пр.
ASSEMBLY hall зала за събрания и пр. (в училище)
2. законодателно/съвещателно тяло, съвет, събрание
the General ASSEMBLY Общото събрание (на ООН)
3. воен. (сигнал за) сбор
4. тех. монтиране, монтаж
ASSEMBLY room/shop монтажен цех
ASSEMBLY line монтажна линия
ASSEMBLY belt монтажен конвейер
ASSEMBLY hall монтажно отделение в завод за самолети и пр

assemblyman [ə'semblimən]
n (pl-men) член на законодателно тяло/съвет

assent [ə'sent]
I. n (официално) съгласие
одобрение (to на)
with one ASSENT единодушно
by common ASSENT по общо съгласие
royal ASSENT кралско одобрение (на законопроект. приет от парламента)
II. v съгласявам се, давам съгласието си
одобрявам (to)

assert [ə'sə:t]
1. отстоявам, поддържам, предявявам (права и пр.)
to ASSERT oneself защищавам правата си, изтъквам се, налагам се
2. твърдя, заявявам

assertion [ə'sə:ʃn]
1. отстояване, поддържане, изтъкване
2. твърдение

assertive [ə'sə:tiv]
1. настояващ на/отстояващ правата си
2. самоуверен, самоизтъкващ се, нападателен, агресивен
3. твърдящ, догматичен

assess [ə'ses]
1. определям размера на (данък и пр.) (at, in), оценявам, определям оценка на (имот и пр.), облагам с данък, налагам глоба, глобявам
2. оценявам, преценявам

assessable [ə'sesəbl]
a облагаем

assessment [ə'sesmənt]
1. определяне на данък/глоба/цена, (размер на) облагане
2. оценка, преценка

assessor [ə'sesə]
1. оценител
2. съветник към съдебен състав, експерт, асесор

asset ['æset]
1. предимство, ценно качество, плюс, придобивка
2. рl ик. актив, авоари, вещи, имот
external ASSETs авоари в чужбина
3. рl юр. авоари/вещи, с които могат да се изплатят дълговете на завещател/несъстоятелен длъжник

asseverate [ə'sevəreit]
v заявявам тържествено, твърдя категорично

asseveration [ə.sevə'reiʃn]
n тържествено заявяване, категорично твърдение

assiduity [.æsi'djuiti]
1. усърдие, старание, прилежание, залягане, постоянство
2. pl постоянно внимание (to към)

assiduous [ə'sidjuəs]
a усърден, старателен, прилежен

assiduousness n усърдие

assign [ə'sain]
I. 1. определям, назначавам (ден, място, лице) (for за), възлагам (задача и пр.)
задавам (урок, домашна работа) (to на)
2. предназначавам, отделям (to за)
3. юр. прехвърлям, предавам (имот, право и пр.) (to)
4. приписвам (причина и пр.) (to, for)
отдавам (to), отнасям (към даден период)
can one ASSIGN a cause to these events? можем ли да си обясним/да намерим причината за тези събития? to ASSIGN a reason for someone's behaviour обяснявам си поведението на някого
II. n юр. правоприемник

assignable [ə'sainəbl]
a които може да се прехвърли/припише/отнесе (to)

assignation [.æsig'neiʃn]
1. определяне, възлагане, задаване
2. юр. прехвърляне, предаване
3. приписване, отдаване, отнасяне
4. (тайна) любовна среща

assignee [.æsig'ni:]
1. пълномощник, синдик (при фалит)
2. юр. правоприемник

assignment [ə'sainmənt]
1. вж. assignation
2. документ за прехвърляне на право
3. (възложена) задача, ам. урок, домашна работа
4. ам. назначение (на служба), пост

assimilable [ə'similəbl]
a които може да се асимилира

assimilate [ə'simileit]
1. наподобявам, уподобявам, изравнявам (to, with)
2. ез. асимилирам (се)
3. асимилирам (се), поглъщам (храна и пр.), усвоявам (знания и пр.)
4. прен. асимилирам (се), претопявам (се) (за народ и пр.)

assimilation [ə.simi'leiʃn]
1. наподобяване, уподобяване, изравняване
2. ез. асимилация
3. оприличаване, сравняване
4. асимилация (и прен.), поглъщане, прен. претопяване, усвояване (на знания)

assist [ə'sist]
1. помагам (на),, подпомагам (with c, in doing something да направи нещо)
2. участвувам (in в)
присъствувам (at на)

assistance [ə'sistəns]
n помощ, подпомагане
to give/lend/render ASSISTANCE to someone, to come to someone's ASSISTANCEпомагам някому, идвам някому на помощ
can I be of any ASSISTANCE to you? мога ли да ви помогна с нещо?

assistant [ə'sistənt]
I. a помощен, спомагателен
II. n помощник
асистент (иASSISTANT professor)

assize [ə'saiz]
1. съдене, осъждане, присъда
2. pl периодични съдебни заседания (в отделните английски графства)
3. ист. установена със закон цена/размер/тегло, установен стандарт

associable [əsouʃiəbl]
a който може да се свърже (with с)

associate [ə'souʃieit]
I. 1. свързвам (се), съединявам (се) (with)
refl сдружавам се
присъединявам се (with с, към)
2. свързвам, асоциирам
3. общувам, имам вземане-даване (with с)
II. 1. присъединен
2. свързан, сроден, от същия вид
3. с по-долен ранг, младши
ASSOCIATE editor съредактор
ASSOCIATE member кандидат-член
ASSOCIATE professor доцент
III. 1. другар, колега, сътрудник, съдружник, съучастник
2. (младши) член на сдружение/колегия, член-кореспондент
3. нещо, свързано с друго

association [ə.souʃi'eiʃn]
1. свързване, сдружаване
2. връзка, асоциация
3. сдружение, дружество
4. общуване, другарство, близост, връзка
5. биол. група растения/животни, характерни за дадена жизнена среда, асоциация

associational [ə.souʃi'eiʃənəl]
a асоциативен

association football [ə.souʃi'eiʃn,futbɔ:l]
n сn. футбол (за разлика от ръгби)

associative [ə'souʃiətiv]
1. асоциативен
2. свързващ

assonance ['æsənəns]
1. асонанс, съзвучие
2. лит. асонанс, непълна рима

assort [ə'sɔ:t]
1. сортирам, подреждам, групирам, разпределям
2. снабдявам с асортимент от стоки
3. отговарям, съгласувам се, свързвам се, подхождам, хармонирам (with)
4. общувам (with)

assorted [ə'sɔ:tid]
a подбран, сортиран, разновиден, разнороден
strangely ASSORTED couple странни като двойка

assortment [ə'sɔ:tmənt]
1. асортимент, избор
2. група (от различии хора)
3. сортиране

assuage [ə'sweidʒ]
1. успокоявам, смекчавам (болка, гняв и пр)
2. уталожвам, задоволявам (глад, жажда)

assuagement n облекчаване

assume [ə'sju:m]
1. приемам, добивам (вид, форма, характер, име и пр.) to ASSUME an air/a look of innocence давам си вид/правя се на невинен
under an ASSUME d name под чуждо име
2. поемам, встъпвам в (служба, задължение и пр.)
3. приемам, допускам, предполагам, вземам за дадено
4. арогантен/надменен съм, държа се дръзко/надменно
5. приписвам си, обсебвам

assuming [ə'sjiumiŋ]
a надменен, самонадеян, дързък

assumption [ə'sʌmpʃn]
1. приемане, добиване (на вид и пр.)
2. поемане, встъпване (на служба, в длъжност)
3. допускане, предполагане, предположение
basic ASSUMPTION предпоставка
popular ASSUMPTION общоразпространено мнение
4. надменност, арогантност, дързост, самонадеяност
5. присвояване, обсебване
6. рел. ASSUMPTION Успение богородично

assumptive [ə'sʌmptiv]
1. предполагаем, вероятен, взет/приет за даден
2. assuming

assurance [ə'ʃuərəns]
1. уверение, обещание
2. увереност, сигурност
to make ASSURANCE double/doubly sure правя всичко, за да съм сигурен (в изхода на нещо), опичам си работата, вземам всички предпазни мерки
3. самоувереност, самонадеяност
4. осигуряване, застраховане, застраховка

assure [ə'ʃuə]
1. уверявам, убеждавам (of), твърдя с увереност
to ASSURE oneself of убеждавам се в, сигурен съм по отношение на
to be ASSUREd of уверен съм в
2. осигурявам, обезпечавам, гарантирам
3. осигурявам, застраховам

assuredly [ə'ʃuəridli]
adv разбира се, положително, без съмнение

assuredness n увереност, самоувереност

aster ['æstə]
n бот. богородичка, астра (Astra)

asterisk ['æstərisk]
n печ. звездичка ()

asterism ['æstərizm]
1. рой звезди, съзвездие
2. печ. три звездички. ()

astern [ə'stə:n]
adv мор. на/към кърмата, назад
ASTERN of зад
to fall ASTERN of оставам назад от, изоставам зад (друг кораб)

asteroid ['æstəroid]
1. астероид, малка планета
2. зоол. морска звезда

asthma ['æsmə]
n мед. астма, задух

asthmatic [æs'mætik]
I. мед. a астматичен
II. астматик

astigmatism [ə'stigmətizm]
n мед. астигматизъм

astir [ə'stə:]
1. развълнуван, раздвижен
2. на крака, станал (от леглото)

astonish [ə'stoniʃ]
v учудвам, изненадвам, удивлявам
to be ASTONISHed at учуден/удивен съм от

astonishing [ə'stəniʃiŋ]
a удивителен, поразителен

astonishment [ə'stoniʃmənt]
n учудване, удивление
in ASTONISHMENT учуден, с учудване/удивление
to тy ASTONISHMENT зa мое учудване/удивление

astound [ə'staund]
v поразявам, слисвам, смайвам

astounding a поразителен

astraddle [ə'strædl]
adv, a predic разкрачен, яхнал

Astrakhan [æstrə'kæn]
n астраган

astral ['æstrəl]
a звезден, астрален

astray [ə'strei]
adv, a predic заблуден, залутан
to go ASTRAY заблуждавам се, залутвам се, изгубвам пътя, прен. отклонявам се от правия път
to lead ASTRAY заблуждавам, отклонявам от правия път

astride [ə'straid]
adv, a predic, prеp възседнал (of на), яхнал (на)

astringency n стипчивост, способност на нещо да стяга, сериозност, строгост

astringent [ə'strinдʒеnt]
I. 1. стягащ, свиващ, запичащ, кръвоспиращ
2. стипчив
3. строг, суров
II. 1. мед. адстрингентно лекарство
2. стипца

astrolabe ['æstrəleib]
n астролаб

astrologer [ə'strələdsə]
n астролог

astrological [.æstrə'lədʒikəl]
a астрологически

astrology [ə'strələdʒi]
n астрология

astronaut ['æstrənɔ:t]
n астронавт, космонавт

astronautics [,æstrə'no:tiks]
n pi с гл. в sing астронавтика

astronomer [ə'strənəmə]
n астроном

astronomic [,æstrə'nomik(əl)]
a астрономически (и прен.)

astronomy [ə'strɔnəmi]
n астрономия

astrophysics [.æstrə'fiziks]
n pi с гл. в sing астрофизика

astute [ə'stju:t]
1. проницателен
2. хитър, умел

asunder [ə'sʌndə]
1. на две, на парчета
to tear ASUNDER разкъсвам, разделям
2. далеч един от друг
to be driven ASUNDER биваме разделени
as wide ASUNDER as the poles много далеч един от друг, съвсем различии

asylum [ə'sailəm]
1. приют, убежище (и пол.)
2. ост. лудница (и lunatic ASYLUM)

asymmetric [.æsi'metrik]
a несиметричен, асиметричен

asymmetry [ə'simitri]
n несиметричност, асиметрия

asynchronous [ə'siŋkrənəs]
a несинхроничен, несинхронизиран, несъвпадащ по време, асинхронен, асинхронизиран

asyndetic [.aesin'detik]
a грам. безсъюзен, асиндетичен

at [aet,ət]
1. местоположение в, на, при, до
AT home вкъщи, у дома
AT the centre of в центъра на
AT the top/bottom of the page горе/долу на страницата
AT the door/window на/до вратата/прозореца
AT the corner на ъгъла
2. място, през което се влиза, излиза през
to go in AT the back door влизам през задната врата
smoke came out AT the chimney през/от комина излизаше дим
to put one's head out AT the window показвам глава през прозореца
3. разстояние на
AT some distance на известно разстояние
he followed me AT ten paces той вървеше на десет крачки след мен
4. присъствие, занимание, действие в, на
AT the theatre/the cinema/a concert/a wedding, etc. на театър/кино/концерт/сватба и пр.
AT school на училище
AT table на масата (при хранене)
AT dinner/supper на обед/вечеря
to be AT work работя
to be AT play играя
to play/win AT cards играя/печеля на карти
to work AT a novel пиша/работя върху роман
to play AT soldiers, etc. играя на войници и пр.
what is he AT now? с какво се занимава/какво прави той сега? he is AT it now с това/с него се занимава сега
to be busy AT занимавам се с
to be good/poor AT бива ме/не ме бива в/по
5. време в, по
AT 5 o'clock в пет часа
AT the age of forty на четиридесетгодишна възраст
AT lunch по обед
AT noon по обед/пладне, AT midnight в полунощ
AT Christmas/Easter по/на Коледа/Великден
AT the third attempt при третия опит
AT times понякога
AT all times винаги, постоянно
6. състояние, положение в, на
AT war във война
AT peace в мир, на спокойствие
AT rest в покой
AT oneself ease удобно, спокойно
7. опит да се стигне, извърши нещо по, за
to strike AT замахвам по, замахвам да ударя
to catch/clutch AT хващам се за, мъча се/посягам да хвана
to guess AT опитвам се да отгатна
8. посока, движение-често нападателно, цел, обект в, към, по, по адрес на, до, върху
to aim AT прицелвам се в, стремя се към
to rush/jump AT (на) хвърлям се върху
AT them! дръжге ги
9. степен, скорост, цена на, с, за, по
AT least поне, най-малко
AT best в най-добрия случай
AT a speed of... със скорост...
AT ten pounds (по) десет лири
10. начин с, на
AT a run тичешком
AT a profit/loss с печалба/загуба
AT a jump с един скок
11. причина от, на, по, срещу
to marvel AT чудя се на
to be surprised AT учудвам се на
to be indignant AT негодувам срещу
AT the request/invitation of по искане/покана на
12. случай при
AT the mention/sight of при споменаването/вида на

atavism ['aetsvizm]
n атавизъм

atavistic [aets'vistik]
a атавистичен. ate вж. eat

atelier [ae'teliei]
n фр. ателие, работилница

atheism ['eiθiizm]
n атеизъм

atheist ['eiθiist]
n атеист

Athenian [ə'θimiən]
I. a атински
II. атинянин

athirst [ə'θə:st]
a predic прен. зажаднял (for за)

athlete ['æθli:t]
1. спортист, атлет
2. силен/здрав човек, атлет
3. ист. атлет, борец

athletic [ə'θletik]
1. атлетически, атлетичен
ATHLETIC field спортно игрище, стадион
2. силен, здрав, подвижен

athletics [ə'θletiks]
n pl с гл. в sing атлетика
ATHLETICS team отбор по атлетика

at-home [ət'houm]
n (редовен) прием у дома
AT-HOME day журфикс, ден за приемане на гости

athwart [a:'θwɔ:t]
1. напреко (на), накриво, през
2. против, въпреки, напук на

Atlantic [ət'læntik]
I. a атлантически
II. n the ATLANTIC Атлантически океан

atlas ['ætləs]
1. атлас
2. анат. първият шиен прешлен, атлант

atmosphere ['ætməsfiə]
1. атмосфера (и прен.), въздух
2. физ. атмосфера, единица за налягане

atmospheric [.ætmə'sferik]
I. 1. атмосферен
2. изпълнен с/създаващ настроение
II. n pl рад. атмосферни смущения

atoll [ə'tɔl]
n атол, коралов остров

atom ['ætəm]
1. атом
2. прен. (малка) частица, капка
to blow/break/shatter/smash to ATOMs разбивам на хиляди частици
not an ATOM of truth ни капка истина
3. attr атомен
ATOM bomd атомна бомба

atomic [ə'tɔmik]
1. атомен
ATOMIC bomb/energy/weight атомна бомба/енергия/тегло
ATOMIC fall-out радиоактивен прах
ATOMIC scientist атомист
2. съвсем малък, мъничък

atomism ['ætəmizm]
n фил. атомизъм, атомистика

atomistic [.ætə'mistik]
1. атомен
2. фил. атомистичен
3. съставен от отделни/несвързани/антагонистични части

atomize ['ætəmaiz]
1. атомизирам, пулвсризирам, разпрашавам
2. подлагам на атомно нападение

atomizer ['ætəmaizə]
n пулверизатор, пръскачка, дюза

atomy ['ætəmi]
I. n ост. скелет (и прен.)
II. 1. n ост. атом
2. дребосъче

atonal [æ'tounəl]
a муз. атонален

atone [ə'toun]
v изкупвам (вината си)
компенсирам (for)

atonement [ə'tounmənt]
n изкупване, изкупление, компенсация

atonic [ə'tɔnik]
1. неударен, без ударение
2. мед. с понижен тонус, атоничен

atony ['ætəni]
n мед. атония, отпуснатост, вялост

atop [ə'tɔp]
adv, prep на върха (на), отгоре (на)

atrabilious [.ætrə'biliəs]
a книж. меланхоличен, мрачен, жлъчен, нервен, ядовит

atrium ['ætriəm]
1. n лат. атриум, преддверие
2. анат. предсърдие, атриум

atrocious [ə'trouʃəs]
1. зверски, брутален, жесток
2. разг. отвратителен, ужасен

atrocity [ə'trəsiti]
1. зверство, варварщина, жестокост
2. разг. нещо отвратително, отвратителна постъпка

atrophy ['ætrəfi]
I. n атрофия (и прен.)
II. v атрофирам (се), закърнявам

attaboy [ætə'bəi]
int ам. разг. браво!

attach [ə'tætʃ]
1. прикрепвам (се), закрепявам (се), залепям (се), лепвам (се), прилепвам (се)
to ATTACH a seal/one's signature to слагам печат/подписа си на
2. прилагам (документи и пр.)
3. придавам, аташирам (to към)
4. привързвам, привличам. спечелвам
refl привързвам се, обиквам, присламчвам се, лепвам се
to become ATTACHed to привързвам се към
5. приписвам. придавам, отдавам (значение и пр.)
6. свързан съм с
тежа, падам (to на, върху)
the blame/responsibilty ATTACHes to you вината/отговорността тежи/пада върху теб
7. юр. арестувам, налагам запор (на)

attache [ə'tæʃei]
n фр. аташе
military ATTACHE военен аташе
press ATTACHE аташе по печата

attache-case [ə'tæʃikeis]
n чанта за книжа

attached a привързан
we have received your letter with all documents ATTACНED получихме писмото ви с приложените документи

attachment [a'taetʃmənt]
1. привързаност, преданост, вярност
обич (to към, на)
2. придаване, аташиране (to)
3. юр. арестуване, (налагане на) запор
4. тех. средство/приспособление за прикрепване/присъединяване, приставка

attack [ə'tæk]
I. 1. нападам, атакувам, нахвърлям се върху (и прен.)
2. увреждам, навреждам на, хим. разяждам
3. залавям се за, подхващам (енергично)
4. муз. встъпвам, започвам
II. 1. нападение, атака, нападка
to make an ATTACK/ATTACKs on нападам
2. пристъп, криза
3. увреждане, хим. разяждане, разяждащо действие
4. подстъп, муз. (начин на) встъпление

attain [ə'tein]
1. постигам (цел, въздействие и пр.)
2. (до) стигам до (място)
3. добирам се, достигам (to до)

attainable [ə'teinəbl]
a постижим, достижим

attainder [ə'teində]
n юр. ист. осъждане на смърт, лишаване от граждански права, поставяне извън законите

attainment [ə'teinmənt]
1. достигане, постигане
easy/difficult of ATTAINMENT лесно/мъчно постижим
2. постижение, придобивка
3. pl знания, култура

attaint [ə'teint]
1. юр. осъждам на смърт, лишавам от граждански права, поставям извън законите
2. опозорявам, опетнявам
3. поразявам, нападам (за болест)

attar ['ætə]
n ATTAR of roses розово масло
n есенция от цветя

attempt [ə'tempt]
I. v опитвам се, заемам се, залавям се
while ATTEMPTing to escape при опит за бягство
to ATTEMPT someone's life извършвам покушение върху някого
to ATTEMPT a fortress нападам/опитвам се да превзема крепост
ATTEMPTed murder/coup опит за убийство/преврат
II. n опит (at за)
to make an ATTEMPT at (с ger) опитвам се да
I'll do it, or die in the ATTEMPT ще умра/пукна, ама ще го направя
ATTEMPT (up) on someone's life опит за покушение върху някого

attend [ə'tend]
1. внимавам
обръщам внимание, слушам (to)
to ATTEND to one's work гледам си работата
2. погрижвам се (to за), грижа ce (to за), обслужвам (to)
изпълнявам (поръчка) (to)
3. прислужвам, грижа се (on, upon на, за)
4. посещавам, ходя, присъствувам (и с at на)
5. главно прен. придружавам, съпътствувам, съпровождам
to be ATTENDed with/by свързан съм с (опасност, трудности и пр.)
may good luck ATTEND you желая ти успех
6. ост. чакам, очаквам

attendance [ə'tendəns]
1. грижи, обслужване
to be in ATTENDANCE on грижа се за, обслужвам
to dance ATTENDANCE on въртя се на пета пред, ухажвам, раболепнича пред
medical ATTENDANCE лекарски грижи
2. присъствие, посещение, брой на посетителите
to be in ATTENDANCE at присъствувам на, вземам участие в

attendant [ə'tendənt]
I. 1. придружаващ, съпътствуващ, свързан (on с)
2. който прислужва/се грижи (on на, за)
3. присъствуващ
II. 1. прислужник, служител, обслужващ (в паркинг, гардероб, музей и пр.), разпоредител (в театър и пр.), тех. оператор
medical ATTENDANT лекуващ лекар
2. компанъон, придружител
3. съпътствуващо обстоятелство

attention [ə'tenʃn]
1. внимание
to call/draw/direct someone's ATTENTION to обръщам/насочвам вниманиетона някого върху
to give one's ATTENTION to занимавам се с, отнасям се с внимание към
to give/pay ATTENTION to обръщам внимание на
to hold/grip/rivet the ATTENTION of приковавам вниманието на
to slip someone's ATTENTION избягвам от погледа/вниманието на някого, оставам незабелязан от някого
2. грижа, грижи, (акт на) внимание, обслужване
problem requiring prompt ATTENTION въпрос, с който трябва да се занимаем незабавно
3. pl внимание, ухажване
ATTENTION! воен. мирно! to come to/to stand at ATTENTION заставам/стоя мирно
ATTENTION, Mr X канц. на вниманието на г-н X

attentive [ə'tentiv]
1. внимателен, внимаващ (to)
2. грижлив
3. учтив, вежлив

attenuate [ə'tenjueit]
I. 1. отслабвам, намалявам, смекчавам
2. разреждам, размивам
3. отслабвам, изтънявам
II. 1. изтънял, източен
2. разреден, размит

attenuation [ə.tenju'eiʃn]
1. отслабване, изтъняване
2. намаляване, смекчаване
3. разреждане, размиване

attest [ə'test]
1. удостоверявам валидността/достоверността на, заверявам
2. свидетелствувам (to за)
3. засвидетелствувам, показвам (чувство, отношение)
4. засвидетелствувам, регистрирам (употреби на дума и пр.)
5. юр. заклевам
воен. заклевам (войник), ATTESTed milk/cattle мляко/добитък, минал през медицинска проверка

attestation [.ætes'teiʃn]
1. удостоверяване, заверяване, заверка, засвидетелствуване
2. свидетелско показание
3. заклеване

attic ['ætik]
I. 1. атински, атически
ATTIC (dialect) атически/класически гръцки език
2. прост, чист, изискан, класически (за език, стал и пр.)
ATTIC salt/wit тънко остроумие, атическа сол
II. n таван, тавански етаж/стая, мансарда

attire [ə'taiə]
I. n книж. (официално) облекло
II. v книж. обличам

attitude ['ætitju:d]
1. стойка, поза
to strike an ATTITUDE заемам (театрална) поза
2. становище, отношение
начин на мислене, манталитет (и ATTITUDE of mind)

attitudinize [æti'tju:dinaiz]
v прен. позирам, превземам се, заемам театрални пози, театралнича

attorn [ə'tə:n]
v юр. прехвърлям, признавам нов собственик/хазаин

attorney [ə'tə:ni]
n пълномощник, адвокат
ATTORNEY General главен държавен адвокат, ам. министър на правосъдието
district ATTORNEY ам. (областей) прокурор
letter/power/warrant of ATTORNEY пълномощно
power of ATTORNEY пълномощие

attract [ə'trækt]
v привличам, пригеглям
to ATTRACT attention/notice/observation привличам вниманието
to feel ATTRACTed to someone харесвам някого

attraction [ə'trækʃn]
1. привличане, притегляне
ATTRACTION of gravity гравитационна сила
2. привлекателност, чар
3. нещо, което привлича, атракция

attractive [ə'træktiv]
1. привлекателен, примамлив
2. притегателен
ATTRACTIVE force сила на притегляне

attributable [ə'tribjutəbl]
a който може да се отдаде/обясни (to на, с)

attribute [ə'tribju:t]
I. v приписвам, отдавам (to на)
II. 1. характерно качество/свойство/признак, атрибут, принадлежност
2. грам. определение

attribution n приписване

attributive [ə'tribjutiv]
I. грам. a атрибутивен, определителен
II. атрибутивно определение

attrition [ə'triʃn]
1. изтъркване, изтриване, изхабяване, износване
war of ATTRITION война на изтощение
2. покаяние

attune [ə'tju:n]
1. v книж. правя съзвучен, привеждам в хармония (to), настройвам (муз. инструмент)
2. нагаждам, привиквам (to към)

atypical [ə'tipikl]
a нетипичен, нехарактерен, атипичен

aubergine ['оubɛəʒi:n]
n патладжан

auburn ['ɔ:bən]
a кестеняв

au courant [ou'ku:ra:n]
a, adv фр. запознат, осведомен, в течение (на нещата)

auction ['ɔ:kʃn]
I. 1. търг, наддаване
to put up to/for AUCTION, to sell by AUCTION продавам на търг
2. карта плафон (и AUCTION bridge)
II. v продавам на търг

auctioneer [ɔ:kʃə'niə]
n аукционер, търговски агент

audacious [ɔ:'deiʃəs]
1. смел
2. дързък, безочлив

audaciousness n смелост, дързост, безочливост

audacity [ɔ:'dæsiti]
1. смелост
2. дързост, безочие

audibility [ɔ:di'biliti]
n яснота (на говор), възможност да се чуе

audible ['ɔ:dəbl]
a който може да се чуе, доловим

audibly ['ɔ:dəbli]
adv гласно, силно, доловимо

audience ['ɔ:diəns]
1. публика, зрители, слушатели, читатели
2. аудиенция
to receive in AUDIENCE приемам на аудиенция
to be given an AUDIENCE изслушват ме, дават ми възможност да се изкажа
3. юр. заседание, сесия

audile ['ɔ:dail]
I. a възприет чрез слуха
II. човек със слухова памет

audio-visual [.ɔ:diou'viʒjuəl]
a аудиовизуален

audit ['ɔ:dit]
I. n проверка, финансова ревизия
II. 1. проверявам (сметки), правя финансова ревизия (на)
2. ам. посещавам (курс и пр.) като слушател

audition [ɔ:'diʃn]
1. слух, чуване
2. прослушване (на певец и пр.)

auditor ['ɔ:ditə]
1. финансов ревизор/инспектор
2. слушател
3. ам. слушател (на курс и пр.)

auditorium [,ɔ:di'tə:riəm]
n зала, салон, аудитория (театрална, концертна)

auditory ['ɔ:ditəri]
I. a слухов
II. ряд. слушатели, аудитория

au fait [ou'fei]
a predic фр. осведомен, в течение
to put someone AU FAIT осведомявам някого (of, with за)

au fond [ou'fb;n]
adv фр. в основата си

augean [ɔ:'dʒiən]
a мит. авгиев, мръсен
AUGEAN stables авгиеви обори

auger ['ɔ:gə]
n свредел, бургия, сонда

aught [ɔ:t]
1. нещо
for AUGHT 1 know доколкото знам
for AUGHT I care толкова ме е грижа/ме интересува
2. нула

augment [ɔ:g'ment]
I. v увеличавам (се), уголемявам (се), усилвам (се)
II. n грам. аугмент

augmentation [,ɔ:gmən'teiʃn]
1. увеличаване, уголемяване, усилване, нарастване
2. прибавка

augmentative [ɔ:g'mentətiv]
1. увеличаващ (се), уголемяващ (се), нарастващ
2. грам. увеличителен

augur ['ɔ:gə]
I. 1. ист. авгур, птицегадател
2. гадател
II. v вещая, предвещавам, предсказвам, предугаждам, соча към
to AUGUR well/ill for добро/лошо предзнаменование съм за
to AUGUR war предвещавам война

augury ['ɔ:gəri]
1. гадаене, предсказване, предсказание
2. предзнаменование, поличба
3. предчувствие, предугаждане

august ['ɔ:gəst]
I. n август
II. 1. величествен, внушителен, царствен
2. августейши

Augustan [ɔ:'gʌstən]
I. a августовски, класически
AUGUSTAN Age златен век (на литература и пр.)
II. класик (писаmeл)

Augustine [':gəstain,,ə:gə'stinjən]
I. църк. a августински
II. августинец

auk [ɔ:k]
n северна морска птица със слаборазвити криле (сем. Alcidae)
голяма гагарка (Alca torda)

auld lang syne [,ɔ:ldlæŋ'sain]
n шотл. доброто старо време, старото приятелство

au naturel [.ou.nætju'rel]
adv фр. готе. натюр

aunt [a:nt]
n леля, тетка, вуйна, стринка
AUNT Sally дървена женска фигура като прицел при игра (на панаир и пр.), прен. прицел на нападки/подигравки

auntie ['a:nti]
n леличка, стринка

au pair [ou'pɛə]
n фр. домашна прислужничка (често чужденка) срещу храна и квартира (и AU PAIR girl)

aura ['ɔ:rə]
1. прен. атмосфера, излъчване
2. мед. аура
3. едва доловим лъх/дъх/полъх

aural ['ɔ:rəl]
1. a анат. ушен
2. слухов

aurally a устно, на слух

aureate ['ɔ:riət]
1. златен, златист
2. натруфен, реторичен

aureola [ɔ:'riələ,'ɔ:riоиl]
n ореол, сияние, корона

auric ['ɔ:rik]
a златен и (хим.)

auricle ['ɔ:rikl]
1. n анат. ушна мида
2. сърдечно ухо, ухо на предсърдието

auricula [ɔ:'rikjulə]
n вид алпийска иглика (Primula auricula)

auricular [ɔ:'rikjulə]
1. слухов, възприет чрез слуха
2. казан на ухото, таен
3. анат. аурикуларен, ушен

auriferous [ɔ:'rifərəs]
a златоносен

aurist ['ɔ:rist]
n специалист по ушни болести, отолог

aurochs ['ɔ:rɔks]
n зоол. зубър (Bos bonasus)

aurora [ɔ:'rə:rə]
n поет. зора
AURORA borealis/australis северно/южно сияние

ausculate ['ɔ:skjuleit]
v мед. преслушвам, аускултирам

auspice ['ɔ:spis]
1. знамение, (добро) предзнаменование, поличба
2. гадаене, предсказване, предричане
3. рl покровителство
under the AUSPICEs of под покровителството на

auspices n pl покровителство

auspicious [ɔ:s'piʃəs]
1. вещаещ/предвещаващ добро, благоприятен, щастлив, светъл
2. добър, успешен, преуспяващ

Aussie ['ɔ:si]
n разг. австралиец

austere [ɔ:'stiə]
1. строг, суров, непреклонен, неприветлив
2. аскетичен, пуритански
3. строг, прост, неукрасен (за стил)

austerity [ɔ:'steriti]
1. строгост, суровост, непреклонност, неприветливост
2. аскетичност, пуританство
3. строгост, простота (на стил)
4. режим на строги икономии/ограничения
5. pl рел. самоналожени лишения

Australian [ɔ:'streiljən]
I. a австралийски
II. австралиец

Austrian ['ɔ:striən]
I. a австрийски
II. австриец

autarchy ['ɔ:təki]
1. автархия, пълно самоуправление, деспотизъм
2. autarky

autarky ['ɔ:təki]
n автаркия, пълно икономическо самозадоволяване/независимост

authentic [ɔ:'θentik]
a автентичен, истински, достоверен, неподправен

authentically a достоверно

authenticate [ɔ:'θentikeit]
v удостоверявам истинността/автентичността/авторството на

authenticity [ɔ:θen'tisiti]
n автентичност, истинност, достоверност

author ['ə:θə]
I. 1. автор, писател
2. творец, създател
3. причинител, извършител, виновник, източник, автор
II. v автор съм на, пиша, написвам

authoress ['ɔ:θəris]
n авторка, писателка

authoritarian [,ɔ:θəri'tɛəriən]
I. a авторитарен
II. n привърженик на авторитарно управление

authoritative [ɔ:'θɔritətiv]
1. авторитетен
2. достоверен
3. властен, повелителен, диктаторски

authority [ə:'θəriti]
1. власт, пълномошие, право
in AUTHORITY на/с власт, на отговорно място, отговорен
to make one's AUTHORITY felt налагам се
who gave you the AUTHORITY to do this? кой ви даде право да направите това? by what AUTHORITY? на какво основание? с какво право? on one's own AUTHORITY на своя глава/отговорност, по своя инициатива, самостоятелно
2. pl власти, органи на властта
3. авторитет, тежест (with сред)
to carry AUTHORITY тежа, имам тежест/влияние
4. авторитет, специалист, познавач (on)
справочник (on)
5. достоверен източник, основание
on good AUTHORITY от достоверен източник, според сигурни сведения
on the AUTHORITY of Plato според Платон, на основание на думите на Платон

authorization [,ɔ:θərai'zeiʃn]
1. упълномощаване, право
власт (for something, to do something)
2. санкция, одобрение, потвърждение

authorize ['ɔ:θəraiz]
1. упълномощавам, възлагам на, натговарвам, давам право на, поръчвам на
2. санкционирам, одобрявам, потвърждавам, разрешавам, позволявам
AUTHORIZEd translation авторизиран превод
Authorized Version (of the Bible) превод на Библията, издаден в Англия през 1611 г
3. ост. оправдавам, давам основание за
4. узаконявам

authorless ['ɔ:θəlis]
a от неизвестен автор, анонимен

authorship ['ɔ:θəʃip]
n авторство

auto ['ɔ:tou]
разг. съкр. от automobile
рref авто-. само-

autobiographic [ɔ:təbaiə'græfic(əl)]
a автобиографичен

autobiography [,ɔ:təbai'ɔgrəfi]
n автобиография

autocade ['ɔ:təkeid]
вж. motorcade

autocephalous [,ɔ:tə'sefələs]
a автокефален, независим, самостоятелен

autochthon [ɔ:'tɔktən]
n първоначален жител, автохтон, кореняк

autocracy [ɔ:'tɔkrəsi]
n автокрация, самодържавие, еднолична власт

autocrat ['ɔ:təkræt]
1. самодържавец, автократ, неограничен монарх/владетел
2. деспот, тирании, диктатор

autocratic [,ɔ:tə'krætik]
1. самодържавен, самовластен, абсолютен, неограничен
2. деспотичен, тираничен, диктаторски

auto-da-fe [ɔ:toudə'fei]
n (pl autos-da-fe) аутодафе, публично изгаряне

autodidact ['ɔ:tədidækt]
n самообразовал се човек

autogamy [ɔ:'tɔgəmi]
n бот. самоопрашване, зоол. самооплодяване

autogenesis [,ɔ:tou'dʒenisis]
n биол. автогенеза, самозараждане

autogenous [ɔ:'tɔdʒənəs]
a тех. автогенен

autogiro вж. autogyro

autograph ['ɔ:təgra:f]
I. 1. автограф, саморъчен подпис
2. оригинал на ръкопис
3. литографско копие, факсимиле
4. attr автографен, с автограф
II. 1. пиша собственоръчно
2. подписвам се (на)
AUTOGRAPHed copy копие с подпис на автора
AUTOGRAPHed photo снимка с автограф
3. литографирам

autographic [,ɔ:tə'græfik]
a собственоръчен

autography [ɔ:'togrəfi]
1. почерк
2. собственоръчно написване/писане
3. факсимилиране, факсимиле, литографска репродукция

autogyro [,ɔ:tou'dʒaiərou]
n автожир

automat ['ɔ:təmæt]
n ресторант автомат

automata вж. automaton

automate ['ɔ:təmeit]
v автоматизирам

automatic [,ɔ:tə'mætik]
I. 1. автоматичен, автоматизиран, автоматически
AUTOMATIC pilot ав. автопилот
AUTOMATIC rifle автоматична пушка, автомат
2. механичен, механически, машинален, несъзнателен
II. 1. автоматичен уред
2. пистолет, автомат

automation [,ɔ:tə'meiʃn]
1. автоматика
2. автоматизация

automatize [ɔ:'təmətaiz]
v автоматизирам

automaton [ɔ:'tɔтətəп]
n (pl-mata) автомат (и прен.)

automobile ['ɔ:təməbil]
1. автомобил, моторна кола
2. attr автомобилен, моторен, самодвижещ се

automotive [,ɔ:tə'moutiv]
1. самодвижещ се
2. автомобилен

autonomist n борец за, привърженик на автономия

autonomous [ɔ:'tɔnəməs]
a автономен, независим, самостоятелен

autonomy [ɔ'tɔnəmi]
1. автономия, (право на) самоуправление
2. автономна държава/област
3. лична свобода, свобода на волята

autopsy ['ɔ:təpsi]
1. аутопсия
2. критично разглеждане/анализ

autostrada [autou'stra:də]
n ит. автострада

auto-suggestion [,ɔ:tousə'dʒestʃən]
n самовнушение

autotype ['ɔ:toutaip]
1. n печ. автотип, факсимиле
2. автотипия

autumn ['ɔ:təm]
1. есен
2. attr есенен

autumnal [ɔ:'tʌтпəl]
a есенен

auxiliary [ɔ:g'ziliəri]
I. 1. помощен, допълнителен
2. грам. спомагателен
II. 1. грам. спомагателен глагол
2. рl помощни войски/части

avail [ə'veil]
I. 1. от полза съм, помагам (на), подпомагам
2. refl възползувам се, използувам (of)
II. n полза, помощ, облага, изгода
of пo AVAIL безполезен, безрезултатен
without AVAIL, to little AVAIL безрезултатно, безполезно
of what AVAIL is it to...? каква полза да...?

availability [ə.veilə'biliti]
1. наличност, наличие, възможност да се намери/достави
2. (при) годност

available [ə'veiləbl]
1. на разположение, разполагаем, на/под ръка, подръчен, наличен, налице, свободен
to make AVAILABLE to поставям на разположение на, отпускам на
with... AVAILABLE при наличността на...
articles AVAILABLE at every shop неща, които се намират във вески магазин
no tickets are AVAILABLEfor Friday няма билети за петък
2. валиден (и юр.)
3. (при) годен

avalanche ['ævəla:nʃ]
1. лавина
2. прен. поток, град, лавина

avant-garde [,æva:n'ga:d]
1. n фр. воен. авангард
2. новатoри (в изкуството и пр.), авангардисти
3. attr новаторски, авангардистки

avarice ['ævəris]
1. сребролюбие, алчност, скъперничество, свидливост
2. прен. жажда, силно желание

avaricious [.ævə'riʃəs]
1. сребролюбив, алчен, свидлив, скъпернически
2. прен. жаден

avast [ə'va:st]
int мор. спри! стоп!

avatar ['ævəta:]
1. n инд. въплъщение на божество
2. въплъщение, проява, фаза

avaunt [ə'və:nt]
int махай се! махни се!

ave ['eivi]
I. 1. привет! здравей
2. сбогом! прощавай!
II. n молитва на дева Мария (и AVE Maria/Mary)

avenge [ə'vendʒ]
v отмъщавам си за/заради
reft отмъщавам си (on someone на някого, for something за нещо)

avenger [ə'vendʒə]
n отмъстител

avens ['ævənz]
n бот. омайниче (Geum)

avenue ['ævinju:]
1. алея, път с дървета
2. широка улица, булевард, авеню, път
3. прен. път, начин, средство, възможност (to към, за)
to explore every AVENUE, to leave no AVENUE unexplored използувам всички възможности, опитвам всичко

aver [ə'və:]
1. твърдя, заявявам, настоявам
2. юр. доказвам

average ['ævəridʒ]
I. 1. средно число, обща сума/брой
at/on an AVERAGE средно, едно на друго
to strike an AVERAGE вземам средно число
2. общо/средно равнище/ниво
above/below the AVERAGE над/под средното равнище
well up to the AVERAGE на доста високо равнище
3. мор. търг. загуба от повреда/морска авария
разпределение на загуби от повреда между заинтересуваните лица (и AVERAGE adjustment)
general AVERAGE жертвуване на кораб/стока, за да се избегне пълна загуба
particular AVERAGE частична повреда/загуба
II. среден, обикновен, нормален
III. 1. намирам средното число
2. определям общото равнище на
3. достигам средно до (възраст, размера и пр.), давам средно по, състоя се средно от, съдържам средно, извършвам средно, изминавам средно (по)

avers [ə'və:s]
a predic несклонен
неохотен (from, to)
to be-from action не желая/не съм склонен да действувам

averse a ненаклонен към (to)

aversion [ə'və:ʃn]
1. нежелание, неохота (to към, за, с ger да)
2. омраза, отвращение, ненавист, антипатия (to, from, for към)
to take an AVERSION to намразвам
3. предмет на омраза/отвращение

avert [ə'və:t]
1. отблъсквам, отбивам, отклонявам, парирам
2. обръщам настрана, отвръщам, отклонявам (поглед и пр.) (from)
3. предотвратявам

avertible [ə'və:təbl]
a предотвратим

avian ['eiviən]
a птичи

aviary ['eiviəri]
n птичарник

aviate ['eivieit]
v летя със/пилотирам самолет

aviation [eivi'eiʃn]
1. авиация, въздухоплаване
2. производство на самолети
3. attr авиационен, въздухоплавателен

aviator [eivieitə]
n летец, авиатор, пилот

aviculture ['ævikʌltʃə]
n птицевъдство

avid ['ævid]
a жаден, алчен, лаком, ненаситен (и прен.) (of, for за)

avidity [ə'viditi]
n жадност, алчност, ненаситност, готовност

avifauna [,eivi'fɔ:nə]
n птиците (на дадена страна/област)

avigation [ævi'geiʃn]
n ам. въздухоплаване, авиация

avionics [eivi'ɔniks]
n pl с гл. в sing авиационна радиоелектроника

avocado [ævə'ka:dou]
n бот. авокадо (тропически плод) (и AVOCADO pear) (Persea americana)

avocation [ævə'keiʃn]
1. странично занимание, развлечение, хоби
2. отвличане на вниманието, разсейване
3. разг. призвание, поприще, работа

avocet ['ævouset]
n зоол. саблъоклюн (Recurvirostra avosetta)

avoid [ə'vɔid]
1. отбягвам, страня от
въздържам се от (с gef)
2. юр. огхвърлям, отменям, анулирам, касирам

avoidable [ə'vɔidəbl]
a който може да се избегне

avoidance [ə'vɔidəns]
1. отбягване, избягване, стоене настрана, въздържане
2. юр. отхвърляне, отменяне, анулиране, касиране

avoirdupois [.ævədə'pɔiz]
1. английска/американска система на теглене (и AVOIRDUPOIS weight)
AVOIRDUPOIS pound 435. 9 грама
2. тегло (и на човек), разг. дебелина

avouch v засвидетелствувам

avow [ə'vau]
1. v книж. признавам
reft. признавам се за, признавам, че съм
the AVOWed author автор по собствено признание
2. заявявам открито, декларирам (убежденията си и пр.)
3. юр. оправдавам (деяние)

avowal [ə'vauəl]
n (открито) признание, декларация, деклариране, изявление

avowed [ə'vaud]
a открито признат, отявлен

avowedly [ə'vauədli]
adv по общо признание, както се твърди

avuncular [ə'vʌŋkjulə]
1. чичов, вуйчов
2. благ, добродушен, доброжелателен

await [ə'weit]
1. чакам, очаквам, изчаквам
AWAITing your answer/instructions в очакване на вашия отговор/нареждания
2. очаквам, предстоя (някому), a surprise AWAITs you очаква ви изненада

awake [ə'weik]
I. 1. v (awoke awoken. awaked) будя (се), събуждам (се) пробуждам (се) (и прен.), съживявам (се), раздвижвам (се)
to AWAKE to find oneself famous осъмвам знаменит
to AWAKE someone to a sense of duty събуждам у някого чувство за дълг
2. съзнавам, осъзнавам, разбирам (to)
to AWAKE to the facts/one's surroundings осъзнавам фактите/къде съм, къде се намирам
II. 1. буден
to be AWAKE буден съм, стоя буден, бодърствувам, будувам
2. бдителен
to be AWAKE осъзнавам, схващам, разбирам
wide AWAKE съвсем буден, бдителен, внимателен, хитър

awaken [ə'weikn]
awake (особ. прен.)
n (AWAKE) пробуждам се

awakening [ə'weikəniŋ]
n пробуждане (и прен.), rude AWAKENING тежко/жестоко/горчиво разочарование

award [ə'wɔ:d]
I. v присъждам, отсъждам (награда, дял, наказание), награждавам (with), давам, отпускам (стипендия и пр.)
II. 1. награда, стипендия
2. решение (на съдия и пр.), отсъждане, присъждане, наказание, присъда

aware [ə'wɛə]
a predic който съзнава/усеща/чувствува/долавя/знае
to be AWARE of знам, чувствувам, ясно ми е, чувствувам, долавям, усещам
to become AWARE of почувствувам, усещам, разбирам

awareness [ə'wɛənis]
n съзнаване, съзнание, чувство, усещане

awash [ə'wɔʃ]
1. залят (от вълни), плувнал, наводнен
2. носен/тласкан от вълните
3. прен. затрупан, наводнен (with с)

away [ə'wei]
I. 1. разстояние, отсъствие далеч
AWAY from home далеч от дома, заминал
far AWAY далеч, далеко
from AWAY отдалеч, от разстояние
AWAY on a journey заминал, на път
he is AWAY няма го, отсъствува
ten miles AWAY на (разстояние) десет мили
the elections are a month AWAY до изберите остава един месец
we've been AWAY from each other не сме се виждали/срещали
2. в друга посока настрана
to turn AWAY обръщам (се) настрана, извръщам (се)
3. отдалечаване
to carry AWAY отвличам, завличам, увличам
to drive AWAY прогонвам, пропъждам
we must go AWAY трябва да си вървим
AWAY with you! махай се! AWAY! жп. готово! тръгвай
4. намаляване, изчезване. to boil AWAY извирам
to die AWAY замирам, заглъхвам
to make AWAY with премахвам, унищожавам
5. непрекъснато действие
to dig AWAY копая ли копая
to work AWAY работя непрестанно
to talk AWAY не спирам да говоря
the kettle was boiling AWAY чайникът си вреше
6. за усилване много
AWAY back много назад, много отдавна
far/out and AWAY много, значително, далеч по-, далеч най-
far and AWAY the. best далеч/несъмнено най-доброто/хубавого
to be well AWAY разг. имам голяма преднина. sl. нафиркал съм се
II. a сп. на чуждо игрище/терен
III. n сп. мач/победа на чуждо игрище/терен

awe [ɔ:]
I. n страхопочитание, благоговение
to be/stand in AWE of, to hold in AWE благоговея пред
to strike with AWE внушавам/вдъхвам страх/страхопочитание (у)
II. v внушавам/вдъхвам страхопочитание/благоговение (у)
to AWE someone into silence/obedience карам някого да се смълчи/подчини от страх

aweary [ə'wiəri]
nоет. weary

aweigh [ə'wei]
a predic мор. току-що вдигнат (за котва)

awe-inspiring [,ɔ:in'spaiəriŋ]
a вдъхващ страхопочитание/благоговение, величествен, величав

awesome ['ɔ:səm]
1. величествен, величав, грандиозен, внушителен
2. страшен, страхотен, страховит

awe-stricken ['ɔ:strikn,-strʌk]
a обзет от страх/страхопочитание/благоговение, благоговеещ

awe-struck a изпълнен с благоговение

awful ['ɔ:fl]
1. ужасен, страшен
2. разг. ужасен, много лош, отвратителен
3. ост. awesome

awfully a ужасно, много, разг. страхотно

awhile [ə'wail]
adv (за) известно време, (за) малко

awkward ['ɔ:kwəd]
1. несръчен, непохватен, тромав, неловък
AWKWARD squad воен. необучени новобранци, прен. новаци
the AWKWARD age пубертетът
to be AWKWARD with one's hands несръчен съм, вързан съм в ръцете
2. неудобен, неловък, неприятен, мъчителен
to feel AWKWARD about (с ger) неудобно/неловко ми е (да)
3. мъчен, труден, опасен
AWKWARD door to open врата, която мъчно се отваря

awkwardness n несръчност

awl [ɔ:l]
n шилo

awn [ɔ:n]
n бот. осил

awning ['ɔ:niŋ]
1. тента, чергило
2. навес, сенник

awoke вж. awake

awry [ə'rai]
I. 1. накриво, косо, настрани
2. криво, неправилио, не както трябва.
to go AWRY постъпвам не както трябва, сгрешавам, провалям се, обърквам се
II. 1. крив, изкривен
2. погрешен, неверен, крив, неправилен

ax [æks]
вж. axe

axe I. 1. брадва, секира, топор
2. драстични (бюджет ни) съкращения, прен. окастряне, намаляване
to get the AXE si. уволняват ме, изхвърлят ме
to have an AXE to grind гоня лични цели, имам скрити подбуди
II. 1. сека, отсичам
2. съкращавам, намалявам, окастрям
3. sl. уволнявам. изхвърлям

axes 1. pl от ax
2. вж. axis

axial ['æksial]
a осов, аксиален

axiom ['æksiəm]
n аксиома

axiomatic [.æksiou'mætik]
a аксиоматичен, очевиден

axis ['æksis]
1. ос (и пол.)
2. анат. вторият шиен прешлен
3. бот. главно стъбло

axle ['æksl]
n тех. (полу) ос, водещ мост (и AXLE-tree)

axle-box ['ækslbɔks]
n тех. букса

ay [ai]
вж. aye

ayah ['aiə]
n англоинд, туземна дойка/бавачка, прислужница

aye n утвърдителен отговор, глас за
the AYEs have it мнозинствого e за
int да
AYEAYE! мор. тъй вярно
adv ост., поет. винаги
for ever and AYE завинаги

azalea [ə'zeiljə]
n бот. азалия

azimuth ['æziməθ]
n астр., геод., воен. азимут

azoic [ə'zouik]
a геол. азойски

azote [ə'zout]
n хим. азот

azure ['æʒə]
1. лазур, небесна синева
2. небесносин цвят
3. ост. lapis lazuli
4. attr лазурен, небесносин, безоблачен (и прен.)

b [bi:]
1. буквата B
2. уч. оценка добър
3. муз. си
B major/minor си мажор/минор
B flat си бемол, шег. дървеница
B sharp си диез
4. второразряден, второкласен, втора категория (за ресторант, път и пр.), he doesn't know B from a bull's foot той e пълен невежа, бъкел не знае

baa [ba:]
I. n блеене, бее
II. v (baaed, baa'd) блея

babble [bæbl]
I. 1. бръщолевя, бърборя, плещя, дърдоря, дрънкам
2. издрънквам, избъбрям, издавам тайна
3. шумоля, ромоня
II. 1. бръщолевене, брътвеж и пр. (вж. babble), празни приказки
2. смесване на разговори по телефон
3. шумолене, ромон

babbler ['bæblə]
1. бърборко, дърдорко, дрънкало
2. зоол. вид дрозд (Timalidae)

babe [beib]
1. поет. baby
BABE of love извънбрачно дете
BABEs and sucklings неопитни хора, новаци
BABEs in the wood наивници, аджамии
2. ам. sl. млада жена, момиче

babel ['beibl]
1. врява, гюрултия, неразбория
2. смешение на езиците, вавилонско стълпотворение
the Tower of BABEL Вавилонската кула

baboo ['ba:bu:]
1. n англоинд. господин (и обръщение)
2. чиновник индус, който си служи с английски
3. презр. индус, получил някакво образование в английско училище

baboon [bə'bu:n]
n маймуна павиан, песоглавец (Papio)

baby ['beibi]
I. 1. бебе, детенце, рожба, чедо, кърмаче, пеленаче, сукалче
2. най-малкият/младият в семейството/отбора/компанията и пр
3. малкото на животно
BABY elephant слонче
4. лете, детиняк, глупав/наивен/неопитен човек
regular BABY същинско дете
5. attr. малък
BABY boy момченце, BABY camera джобен фотоапарат
BABY car малка двуместна кола
to be left to carry/hold the BABY стоварват ми неприятна/отговорна задача, нямам свобода на действие, оставам с вързани ръце
it's your BABY твоя работа, ти се оправяй с това
to pass the BABY бягам от отговорност, прехвърлям отговорноетта на друг
to throw away the BABY with the bathwater покрай несъщественото отхвърлям и същественото
to plead the BABY извинявам се с неопит ността си
II. v отрупвам с прекалени грижи и внимание

baby buggy ['beibi,bʌgi]
n ам. детска количка

baby-farm ['beibifa:m]
n семейство, отглеждащо деца срещу заплащане

baby-farmer ['beibi,fa:mə]
n жена, отглеждаща деца срещу заплащане

babyhood ['beibihud]
n най-ранно детство

babyish ['beibiiʃ]
a бебешки, детински, бебешорски

baby-minder ['beibi.maində]
вж. baby-sitter

baby-sit ['beibisit]
v (-sat) стоя при малко дете/деца в отсъствие на родителите

baby-sitter ['beibi'sitə]
n лице, което стой при малко дете/деца в отсъствие-на родителите

baby-sitting ['beibi'sitiŋ]
n стоене при малко дете/деца в отсъствие на родителите

baccalaureate n бакалауреат (научна степен)

bacchanalia [,bækə'neiliə]
n вакханалия, пиянска оргия

bacchanalian [,bækə'neiliən]
I. a вакханален, несдържан, буен, пиянски, разгулен
II. n гуляйджия, пияница

baccy ['bæki]
разг. тютюн (ец)

Bach ['bætʃ]
I. n sl. bachelor l
to keep BACH живея сам, водя ергенски/бекярски живот
II. v to BACH it живея като бекяр (ин), ергенувам

bachelor ['bætʃələ]
1. ерген, бекяр (ин)
2. бакалавър
BACHELOR of Arts бакалавър на хуманитарните науки

bachelor flat ['bætʃələ,flæt]
n ергенска/бекярска квартира, гарсониера

bachelor girl ['bætʃələ,gə:l]
n еманципирано момиче, което живее самостоятелно

bachelorhood ['bætʃələhud]
1. ергенство, ергенлък, бекярство
2. бакалаврат

bachelorship n ергенство, бекярство, бакалауреат

bacillus [bə'siləs]
n (pl bacilli) бацил

back [bæk]
I. 1. гръб, гърбина
BACK to BACK гръб с гръб, съвсем наблизо, плътно прилепнал (за къщи и пр.)
BACK to front заднишком, с гърба напред, обърнат наопаки
at the BACK отзад
behind one's BACK зад гърба на, отзад
oп one's BACK легнал по гръб, болен на легло
with one's BACK to с гръб/гърбом към
with one's BACK to the wall притиснат до стената, в безизходно положение
to give/make a BACK навеждам се (при прескочи кобила), to have a broad BACK търпелив съм, гърбът ми е широк нося
to straighten one's BACK изправям се
to turn one's BACK on обръщам гръб/не обръщам внимание на, напускам, изоставям, избягвам от
to turn the BACK обръщам гръб, побягвам
excuse my BACK извинявайте, че съм с гръб към вас
2. облегало (на стол и пр.)
3. задна част, обратна страна, гръб, тил, опако, хастар, подплата, дъно
BACK of the hand опакото на ръката (не дланта)
BACK of the head тил
BACK of the house задна част на къща
BACK of the neck тил, врат
BACK of a ship кил на кораб
at the BACK of зад, отзад на, на дъното на
at the BACK of one's mind посъзнателно
to be at the BACK of стоя в дъното на, тайната причина съм за
what's at the BACK of it? какво се крие зад всичко това
4. дебел край, тъпа задна част, тъпата страна (на сечиво и пр.)
5. мин. най-горната страна на въглищен пласт
6. футб. защитник, бек
BACK and edge напълно, с всички сили
to be at the BACK of someone подкрепям, вървя по петите на
to be/lie/be thrown on one's BACK сn. бивам победен
to have someone on one's BACK нося някого на гърба си, някой се нахвърля върху ми
to break the BACK of someone смазвам някого от работа
to break the BACK of something смазвам/погубвам/подкопавам нещо, свършвам най-важната и най-трудната част от нещо
to get/put/set someone's BACK up разгневявам някого, карам го да се наежи/заинати
to get to the BACK of идвам до същината на, проумявам, разбирам
to put one's BACK into заемам се здравата с/за
to see someone's BACK виждам гърба на/отървавам се от някого
to set one's BACK against the wall оказвам отчаяна съпротива, готов съм да се съпротивлявам докрай
II. 1. назад, обратно, отново, пак
BACK and forth напред-назад, насам-натам, нагоре-надолу
BACK of/from ам. зад, след, подир
BACK to назад към
2. в съчет. с гл. to get/go BACK връщам се
to answer BACK сопвам се, отвръщам грубо
to buy BACK откупвам
to go there and BACK отивам и се връщам
to hit BACK отвръщам на удара с удар
to order BACK заповядам на някого да се върне
3. връщам към първоначално положение, състояние
the way BACK обратният път
to bend BACK оправям нещо изкривено/прегънато
4. време
as far BACK as, BACKay BACK in още през
5. настрана, навътре, на известно разстояние (from от)
III. 1. подпирам, подкрепям, поддържам, подсилвам, подпомагам, субсидирам
2. поставям/служа за гръб/облегало/фон/основа и пр
3. ам. разг. нося на гърба си
4. движа (се) в обратна посока, връщам, карам на заден ход, оттеглям се, отдръпвам се, отстъпвам
5. залагам на
to BACK the wrong horse прен. излъгвам се в очакванията си
6. подписвам се на гърба, джиросвам, преподписвам (заповед и пр.)
7. гранича с, опирам със задната си страна в (on, upon, onto)
8. яхвам/яздя кон
9. мор. обръщам по посоката на вятъра
back down слизам заднишком
връщам се нa заден ход при вагоните (за локомотив), оттеглям се, отдръпвам се
отказвам се, отстъпвам (от поето задължение и пр.), back in влизам заднишком/на заден ход
back off/back down
back out излизам заднишком/на заден ход, прен. измъквам се, не си устоявам на думата
back up подкрепям, поддържам, муз. акомпанирам
IV. 1. заден, отдалечен, по-долен, по-лош
2. закъснял, просрочен, стар, остарял
3. обратен
BACK current обратно течение

backache ['bækeik]
n болки в гърба/кръста

back-alley ['bæk'æli]
a неугледен, нечистоплътеи, съмнителен (за поведение, морол и пр)
BACK-ALLEY political schemes политически машинации

back-bencher ['bæk'bentʃə]
1. n пол. обикновен/редови член (на партия и пр)
2. депутат от задните банки/не участвуващ в правителството
3. лейбъристки депутат с по-леви възгледи

backbite ['bækbait]
v (-bit, -bitten) злословя по адрес на, клеветя, наклепвам

backbiter ['bæk.baitə]
n клеветник, доносник

backbone ['bækboun]
n гръбнак (и прен), гръбначен стълб
to the BACKBONE изцяло, до мозъка на костите, в червата

backbreaking ['bækbreikiŋ]
a много изморителен, съсипващ, смазващ

back-chat ['bæktʃæt]
разг. backtalk

backcloth ['bækklɔθ]
1. театр, проспект
2. екран

backcomb ['bækkoum]
v тупирам (коса)

backdate ['bækdeit]
v слагам по-раншна дата (на документ и пр.)

backdoor ['bækdɔ:]
a таен, задкулисен, непочтен

backdown ['bækdaun]
n отказване от, оттегляне, отдръпване

backdrop ['bækdrɔp]
вж. backcloth

back entrance ['bæk'entrəns]
п заден/черен вход

backer ['bækə]
n поддръжник, крепител, човек, който залага (в състезания)

back file ['bæk'fail]
n стара годишнина, минало течение (на списание и пр.)

backfire ['bækfaiə]
I. 1. авт. аванс
2. предизвикан насрещен пожар, за да пресече друг (горски) пожар
II. 1. авт. давам аванс
2. връщам се
3. давам обратен/неочакван/нежелан резултат, пропадам, провалям се

back formation ['bækfə:'meiʃn]
n ез. извеждане на по-проста форма от по-сложна (напр. baby-sit от babysitter)

backgammon [bæk'gæmən]
n табла (игра)

background ['bækgraund]
1. фон, заден план
against the BACKGROUND of на фона на
in the BACKGROUND на заден план
to keep in the BACKGROUND стоя на заден план, оставам в сянка, спотайвам се
2. произход, среда, минало, обстановка, обкръжение
3. основа, подготовка, опитност, квалификация
4. музикален съпровод, звукова кулиса/ефекти

backhand ['bækhænd]
I. 1. тенис удар отляво, волейбол удар с опакото на ръката
2. наклонен наляво почерк
II. 1. нанесен с опакото на ръката, непряк (за удар и пр.)
2. неочакван, изненадващ
3. наклонен наляво (за почерк)
4. съмнителен, двусмислен (за комплимент и пр.)

backhanded a (удар) нанесен с обърната ръка, двусмислен, подигравателен, неочакван, наклонен наляво (почерк)

backhouse ['bækhaus]
n клозет на открито, нужник

backing ['bækiŋ]
1. подкрепа, поддръжка, поддръжници
2. съпровод (на певец)
3. заден ход, връщане назад

backlash ['bæklæʃ]
1. тех. ритане, засечка
2. прен. неочаквано бурна враждебна реакция

backlog ['bæklog]
1. голям пън (в дъното на огнище)
2. прен. опора, запас, резерва

backmost ['bækmoust]
a най-заден, най-отдалечен

back number ['bæk'nʌmbə]
1. стар брой (на вестник, списание и пр.)
2. остарял/отживял метод и пр
3. минала слава/величие, бивша знаменитост

back order ['bæk'ɔ:də]
n закъсняла/неизпълнена поръчка

backpack ['bækpæk]
I. n ам. туристическа раница
II. v ам. участвувам в туристически поход

back-page ['bækpeidʒ]
n лява/чифт страница (на книга)

back pay ['bæk'pei]
n неизплатена заплата/надница

back-pedal ['bæk'pedl]
v връщам се назад, отстъпвам, отказвам се

back rent ['bæk'rent]
n неизплатен наем

backrest ['bækrest]
n облегалка за гръб

backroom ['bækrum]
1. задна стая
2. място за (тайна) проучвателна работа
BACKROOM boy разг. човек, зает с (тайни) изследвания, учен

backscratcher ['bækskrætʃə]
1. чесало за гръб
2. ласкател, подмазвач

back seat ['bæksi:t]
n задно място/седалка, прен. разг. второстепенно място/положение
to take a BACK SEAT заемам скромно положение, стоя в сянка, спотайвам се

back-seat driver ['bæksi:t'draivə]
n пътник, който непрекъснато дава ненужни съвети на шофиращия, прен. човек, който се опитва да упражнява контрол, без да е натоварен с това

backset ['bækset]
1. спънка, пречка
2. влошаване на положението, рецидив (на болест)
3. вихрушка, въртоп

backside ['bæksaid]
n гръб, задна страна, задни части, задник

backsight ['bæksait]
1. мерник
2. земл. обратно визиране

backslang ['bækslæŋ]
n жаргон, при който думите се из говарят наопаки

backslide ['bækslaid]
1. отново се отдавам на порок/отчаяние/заблуда
2. отстъпвам, отмятам се (от религия и пр.)

backslider ['bækslaidə]
1. отстъпник, ренегат
2. рецидивист

backspace ['bækspeis]
v връщам назад (валяк на пишеща машина)

backstage ['bæksteidʒ]
I. adv театр, зад кулисите, в гримъорните
II. a задкулисен, прикрит

backstairs ['bækstɛəz]
1. задна стълба
2. attr таен, задкулисен, интригантски, непочтен

backstitch ['bækstitʃ]
v шия бод зад игла

backstop ['bækstɔp]
v оказвам съдействие/поддръжка, служа за опора

backstreet ['bækstri:t]
a нелегален, извършен тихомълком

backstroke ['bækstrouk]
1. удар с опакото на ръката
2. сп. обратен удар
3. сп. плуване по гръб
4. отдръпване, ритане

backtalk ['bæktɔ:k]
n дързък/рязък отговор, остроумно възражение

backtooth ['bæktu:θ]
n заден зъб, кътник

backtrack ['bæktræk]
вж. backpedal

back vowel ['bæk'vauəl]
n фон. задна/задноезична гласна

backward ['bækwəd]
I. 1. обратен
BACKWARD glance поглед назад
2. назадничав, изостанал, умствено/физически недоразвит
3. стеснителен, свит
4. муден
5. неохотен, колеблив
II. backwards adv назад, заднишком
BACKWARD and forward (s) напред-назад, наопаки, в обратнапосока, отзад напред
to go BACKWARD вървя назад към по-лошо

backwardness ['bækwədnis]
n назадничавост, изостаналост и пр. (вж. backward)

backwash ['bækwɔʃ]
1. обратно течение, отдръпване на вълна
2. водна диря
3. отзвук, реакция, последица, резултат, отражение

backwater ['bækwɔtə]
1. застояла вода
2. блато, лагуна
3. затънтено място
4. прен. интелектуален застой

backwoods n pl затънтена гора

backwoodsman n обитател на затънтена гора

backyard ['bækja:d]
n заден двор
in one's own BACKYARD B собствената си област

bacon ['beikən]
n пушена сланина, бекон
to bring home the BACON успявам, спечелвам

bacteria вж. bacterium

bacterial [bæk'tiəriəl]
a бактериен, бактериален

bacteriological [bæktiəriə'lɔdʒikəl]
a бактериологичен бактериологически, бактериоложки
BACTERIOLOGICAL warfare бактериологична война

bacteriologist [bæktiəri'ɔlədʒist]
n бактериолог

bacteriology [bæktiəri'ɔlədʒi]
n бактериология

bacteriophage [bæk'liəriəfeidʒ]
n бактериофаг

bacterium [bæk'tiəriəm]
n (pl-ia) бактерия

bad [bæd]
I. 1. лош, недоброкачествен, негоден, слаб
from BAD to worse все по-зле и по-зле, от трън, та на глог
to be BAD at не ме бива за, слаб съм по
that looks BAD това не предвещава нищо добро
BAD spelling грешен правопис
BAD language ругатни, хули, псувни
not (so) BAD добър, хубав, сносен
not half (so) BAD съвсем не лош
2. недобър, зъл, злобен, злостен, проклет
BAD blood взаимна неприязън/враждебност/яд/омраза
BAD temper лош нрав/настроение
3. невалиден, подправен, фалшив
4. развален, вмирисан, гнил
BAD egg развалено яйце, запъртък, прен. подлец
BAD tooth болен/наяден зъб
to go BAD развалям се, вмирисвам се
5. вреден
beer is BAD for you бирата ти вреди
6. болен, болезнен
BAD finger/leg болен пръст/крак
to feel BAD лошо ми е
прен. чувствувам се гузен, гризе ме съвестта, изпитвам угризения (about за)
BAD claim юр. неоснователна претенция
BAD debt пропаднал/невъзстановим дълг
in BAD faith неискрено, нечестно
with BAD grace неохотно, сърдито
BAD lands необработваеми земи
BAD mistake груба грешка
BAD pains силни болки
BAD voting-paper недействителна бюлетина
too BAD много жалко
II. n зло
to the BAD за лошо, на загуба/дефицит
he is fifty pounds to the BAD той е на загуба 50 лири
togo to the BAD ставам негоден за нищо, морално пропадам
to take the BAD with the good посрещам спокойно несгодите, понасям твърдо превратностите на съдбата

bade вж. bid

badge [bædʒ]
1. значка, отличителен белег, символ
2. знак, признак

badger ['bædʒə]
I. n язовец, борсук (Meles meles)
II. v дразня, безпокоя, не оставям на мира

bad-hat ['bædhæt]
n разг. непочтен човек, негодник, подлец

badigeon ['bædidʒən]
1. смес от гипс и бигор
2. смес от дървени стърготини и туткал

badinage ['bædina:ʒ]
n (подхвърляне на) шеги/закачки/задявки

badly ['bædli]
1. лошо, зле
2. много силно
to want a thing BADLY нуждая се много от нещо
3. тежко, опасно, безнадеждно
to be BADLY off беден/в нужда съм
to be doing BADLY работите ми не вървят
to take BADLY тежко понасям

badminton ['bædmintən]
1. сn. федербал, бадминтън
2. леко питие (от бордо, вода и захар)

badness ['bædnis]
n лошота, лошотия, недоброкачественост

bad-tempered a зъл, лош, раздразнителен

Baedeker ['beidikə]
n серия от пътеводители за редица страни

baffle ['bæfl]
I. 1. обърквам, осуетявам, разстройвам (планове, сметки)
2. попречвам на, възспирам
to BAFFLE pursuit избягвам от преследвачи
3. забърквам, обърквам, смайвам, слисвам
4. боря се безрезултатно
5. отбивам, променям течението на
to BAFFLE definition не се поддавам на определение
it BAFFLEs all description невъзможно е да се опише
II. 1. неуспех, поражение
2. тех. преграда, пластинка за регулиране на поток от въздух/течност и пр., заглушител

baffler ['bæflə]
вж. baffle

baffling ['bæfliŋ]
1. озадачаващ, объркващ, неразбираем, загадачен
2. възпиращ, пречещ, спъващ
3. мор. променлив, неблагоприятен (за вятър)

bag [bæg]
I. 1. торба, чанта, чантичка, кесия, чувал
BAG and baggage с целия си багаж, с всичките си партакеши, изцяло, наиълно, много
a BAG of bones много слаб човек, кожа и кости
2. книжна кесия
3. ловджийска чанта, лов, убит дивеч
4. pl подочни торбички
5. пренебр. жена
old BAG sl. презр. дърта брантия
6. зоол. торбичка
7. кесия/торба с пари
рl богатство, изобилие
8. разг. панталони, гащи
9. поща
diplomatic BAG дипломатическа поща
late BAG късна поща
BAG of wind самохвалко
BAGs! BAGs I! уч. sl. мое e! не пипай! пу, за мен! to give someone the BAG избягвам от някого
something is in the BAG разг. опечена работа, в кърпа вързано
to be left holding/to hold the BAG ам. стоварват ми неприятна задача
there are BAGs (of) има много/изобилие (от) /колкото щеш
the whole BAG of tricks разг. всички средства, всякакви хитрини, всичко нужно
II. 1. пъхам в торба/чанта/чувал, вземам нещо чуждо, задигам
who has BAG ged my matches? кой ми e свил кибрита
2. разг. запазвам правото си на
3. слагам в торбата убит дивеч
4. издувам се/вися като чувал
5. мор. отклонявам се от курса си

bagasse [bə'gæs]
n сухите отпадъци от захарна тръстика/цвекло

bagatelle [bægə'tel]
1. дреболия
2. кратко музикално произведение
3. моникс (игра)

bagful ['bægful]
n една торба/чанта/чувал (of) (количество)

baggage ['bægidʒ]
1. багаж
пpeзp. партакеши
2. лека жена
3. безделница
4. n ам. багаж, воен. обоз, стока (пренебрежително за млада жена)
impudent BAGGAGE нахалница, шег. кавгаджийка
BAGGAGE train n обоз

baggage car ['bægidʒka:]
n ам. фургон, товарен вагон

baggage check ['bægidʒ,tʃek]
n ам. багажна разписка

baggage-man n ам. носач

baggage-room ['bægidʒrum]
n ам. гардероб (на гара и пр.)

bagged [bægd]
1. сложен (като) в чувал
2. провиснал, издут

bagging ['bægiŋ]
n зебло

baggy ['bægi]
a обезформен, провиснал (за дреха), BAGGY trousers неизгладени/издути на колената панталони

bagman ['bægmən]
n търговски пътник, пласъор

bagpipe ['bægpaip]
n и рl гайда

bagpiper ['bægpaipə]
n гайдар

bah [ba:]
int ба! ами! ух! (изразява възмущение, презрение)

bail [beil]
I. 1. гаранция, залог, поръчителство
on BAIL под гаранция
to accept/admit/allow/hold/let/take to BAIL пускам под гаранция
to forfeit/jump one's BAIL не се явявам в съда в определения срок
to go BAIL for плащам гаранция/поръчителствувам за, гарантирам за истинността на
out on BAIL пуснат на свобода под гаранция
2. поръчител, гарант
to go BAIL обзалагам се
II. v ставам поръчител на, освобождавам под гаранция
BAIL out прен. избавям от затруднение
III. 1. черпя вода от лодка
to BAIL out a boat изгребвам вода от лодка
2. to BAIL out ав. скачам с парашут

bailey ['beili]
1. n ист. външна стена на замък
2. двор на замък
3. Old BAILEY главният лондонски криминален съд

bailiff ['beilif]
1. ист. най-висшето длъжностно лице в околия
2. съдебен пристав, съдия-изпълнител
3. управител на имение

bailiwick ['beiliwik]
1. район на общински съветник/съдебен пристав
2. шег. поле на действие

bailsman n поръчител, гарант

bairn [bɛən]
n шотл. дете, рожба, чедо

bait [beit]
I. 1. стръв
to take/rise to/jump at the BAIT лапвам/улавям се на въдицата (и прен.)
2. примамка, уловка, изкушение
II. 1. слагам стръв на въдицата, прен. примамвам, подмамвам
2. храня, нахранвам, назобвам (кон), спирам (се) по време на пътуване (за почивка и храна)
III. 1. давя, разкъсвам (за кучета)
2. дразня, провокирам
3. не оставям на мира, измъчвам, тормозя
4. устройвам хайка на, преследвам

baize [beiz]
n дебело, обикн. зелено сукно

bake [beik]
1. пека (се), изпичам (се)
2. суша се, изсушавам се
3. опичам, обгарям (за слънце)
4. почернявам, изгарям
5. узрявам
half-BAKEd незрял, глупавичък
BAKEr's dozen n тринадесет
BAKing powder n бакпулвер

baked beans ['beiktbi:nz]
n печен зрял фасул с доматен сос (и като консерва)

baked potato ['beiktpə'teitou]
n печен небелен картоф

bakehouse ['beikhaus]
n пекарница, фурна

Bakelite ['beikəlait]
1. бакелит
2. attr бакелитен

bake-meat ['beikmi:t]
n пирог с месо

baker ['beikə]
1. пекар, хлебар, фурнаджия
2. малка портативна тенекиена фурна
BAKER's dozen тринадесет

bakery ['beikəri]
1. пекарница, фурна, магазин за хлебни изделия
2. пекарство

baking ['beikiŋ]
I. 1. печене
2. печиво
3. фурна хляб
II. a изгарящ, палещ

baking powder ['beikiŋ.paudə]
n бакпулвер

baking soda ['beikiŋ.soudə]
n сода бикарбонат, сода за хляб

bakscheesh ['bækʃi:ʃ]
n бакшиш

balalaika [.bælə'laikə]
n рус. балалайка

balance ['bæləns]
I. 1. везни, теглилка, кантар
2. махало, баланс, балансир
3. равновесие
BALANCE of forces равновесие на силите
BALANCE of power съотношение на силите, политическо равновесие
BALANCE of nature равновесие в природата
off one's BALANCE загубил равновесие (и прен.)
out of BALANCE с нарушено равновесие
4. фин. баланс, равносметка, салдо
BALANCE of trade, trade BALANCE търговски баланс
BALANCE of payment платежен баланс
5. разг. остатък, ресто, сметка
BALANCE in hand остатък
BALANCE due дефицит, недостиг, липса
6. противовес
7. превес, преобладаване
8. колебания/превратности на съдбата
9. уравновесеност, нормалност
10. хармония, хармоничност
11. BALANCE Везни (съзвездие и зодиакален знак), to be/hang/swing/tremble in (the) BALANCE вися на косъм, в несигурно/критично положение съм
to hold the BALANCE имам решаващия глас
to tip/turn the BALANCE решавам изхода на, накланям везните
on BALANCE като се вземе предвид всичко
II. 1. уравновесявам, запазвам равновесие, в равновесие съм
2. изравнявам, уравнявам, уеднаквявам, държа в равновесие
3. претеглям, преценявам
съпоставям (with, against)
4. фин. правя баланс, уравнявам
5. уреждам (сметка) чрез заплащане на дефицит
6. колебая се, клатя се

balance-beam n кобилица (на везни)

balance-bridge n подемен мост

balanced ['bælənst]
a уравновесен, хармоничен, пропорционален

balance-sheet ['bæləns,ʃi:t]
n фин. балансов отчет, търговски баланс, равносметка

balance-wheel ['bæləns,wi:l]
n уравновесител, балансир (в часовников механизъм)

balcony ['bælkəni]
1. балкон
2. театр, втори балкон

bald [bɔ:ld]
1. плешив, лис
BALD as a coot съвсем плешив
2. гол, без растителност/пера/мъх
3. с бяло петно на главата, лис (за кон и пр.)
4. прост, без украшения
5. еднообразен, безинтересен, безцветен (за стил)
6. нескрит, явен

baldachin ['bɔ'.ldəkin]
n балдахин

balderdash ['bɔ:ldədæʃ]
n глупости, безсмислици, куп приказки

bald-head ['bɔ:ldhed]
1. плешив човек
2. вид дива ам. патица

bald-headed ['bɔ:ld'hedid]
to go BALD-HEADED at/for/into sl. втурвам се с жар, без да мисля за последиците

baldly ['bɔ:ldli]
adv прямо, направо, открито
to put it BALDLY направо казано/казано без заобикалки

baldness ['bɔ:ldnis]
n плешивост и пр. (вж. bald)

baldpate ['bɔ:ldpeit]
вж. bald-head

baldric n ремък през рамото (за сабя и пр.)

bale [beil]
I. n бала, денк
cotton BALE бала памук
II. v правя на бала, връзвам в денк
III. n поет. беда, зло, нещастие, бедствие, болка, мъка, неволя, напаст, гибел
IV. bailbaleful a поет. вреден, пагубен, гибелен, зъл

baleful a гибелен, опасен

balk [bɔ:k]
I. 1. (напречна) греда
2. спънка, пречка, препятствие
3. ивица между две бразди, межда, синор
4. билярд място, откъдето започва играта
II. 1. преча, попречвам, спъвам, затруднявам, осуетявам, разочаровам
to BALK someone of his purpose попречвам някому да постигне целта си
2. сепвам (се), плаша (се), стресвам (се)
3. дърпам се, тегля се, спирам се, заинатявам се, упорствувам, ритам (за кон), правя засечка (за машина)
4. избягвам/изклинчвам от

Balkan ['bɔ;kən]
a балкански
the BALKAN Mountains Стара планина
the BALKAN Peninsula Балканският полуостров
the BALKAN Countries, the BALKANs бaлкaнcкитecтpaни/дъpжaви

balky a плашлив

ball [bɔ:l]
I. 1. топка, топче, кълбо, кълбенце, чиле, прен. огън човек
2. нещо с формата на топка, кюфте (нце)
3. игра на топка, хвърляне на топка, удар
пo BALL сп. неправилно хвърлена топка
4. куршум, сачма, гюлле
5. топка за гласуване в избори
to have the BALL at one's feet намирам се в изгодна позиция
to keep the BALL rolling поддържам разговора, продължавам да върша нещо без прекъсване
on the BALL разг. буден, сръчен, експедитивен, сведущ
to start/set the BALL rolling слагам начало на нещо
II. 1. събирам (се), натрупвам (се), свивам (се) на топка
2. навивам на кълбо
3. sl. вулг. съвъкуплявам се с. ball n бал
to open the BALL откривам бала, прен. повеждам хорото, започвам да действу вам

ballad ['bæləd]
1. епическа народна песен
2. балада

ball-and-socket joint ['bɔ:lən'səkit'dʒɔint]
n анат. ябълково съединение

ballast ['bæləst]
I. 1. баласт
2. прен. уравновесеност, стабилност
to have no BALLAST неуравновесен/колеблив съм
II. 1. натоварвам с/насипвам баласт
2. придавам устойчивост на/заздравявам

ball-bearing ['bɔ:l,bɛəriŋ]
n тех. сачмен лагер

ballerina [,bælə'ri:nə]
n балерина

ballet ['bælei]
n класически балет

ballistic [bə'listik]
a балистичен

ballistic missile [bə'listik'misail.]
n балистична ракета

ballistics [bə'listiks]
n pl с гл. в sing балистика

balloon [bə'lu:n]
1. балон, неуправляван аеростат
2. детско балонче
the BALLOON went up почна се (за действие. неприятности и пр.)

ballot ['bælət]
I. 1. избирателна топка/бюлетина
2. тайно гласуване
3. дадени гласове (в избори)
II. 1. гласувам
to BALLOT for избирам чрез тайно гласуване
2. тегля жребие
by secret BALLOT чрез тайно гласоподаване

ballot-box ['bælətboks]
n избирателна урна

ballot-paper ['bælət'peipə]
n избирателна бюлетина

ball-pen ['bɔ:lреп]
n химикалка

ball-point ['bɔ:lpɔint(pen)]
вж. ball-pen

ball-room ['bɔ:lrum]
n танцувален салон, бална зала

bally ['bɔli]
вж. bloody

ballyhoo ['bɔli'hu:]
1. врява, патърдия
2. арекламаджийство

ballyrag v шегувам се грубо (с), ругая

balm [ba:m]
1. балсам, мехлем
2. благоухание
3. утеха, успокоение
4. бот. балсамово дърво, маточина

balmy ['ba:mi]
1. ароматен, благоуханен
2. мек, лек
3. лековит. целебен, успокоителен
4. sl. глуповат, смахнат, откачен

balneology [bælni'ələdʒi]
n балнеология

balneotherapy ['bælniə'θerəpi]
n балнеолечение

balsam ['bɔ:lsəm]
1. балсам
2. лековито/успокоително средство

balustei [bæləstə]
1. подпорка
2. стълбче, колонка
3. pl перила

balustrade ['bælə'streid]
n решетъчна преграда, перила, парапет, балюстрада

bamboo [bæm'bu:]
1. n бот. бамбук
2. attr. бамбуков
BAMBOO tree бамбуково дърво

bamboozle [bæm'bu:zl]
v разг. баламосвам, подмамвам
to BAMBOOZLE something out of someone вземам с измама/измъквам нещо от някого
to BAMBOOZLE someone into doing something подмамвам някого да направи нещо

ban [bæn]
I. 1. забранявам, не допущам, осъждам
2. анатемосвам, проклинам
II. 1. забрана, възбрана
2. отлъчване от църквата, анатемосване
3. поставяне вън от законите, остракизъм

banal [bə'na:l]
a банален, изтъркан

banality [bə'næliti]
n баналност, плоска забележка, изтъркана идея

banana [bə'na:nə]
n бот. банан (дърво и плод)

band [bænd]
I. 1. връзка
pl окови
2. ивица, панделка, лента, ширит, колан, пояс, обръч
aгm-BAND лента на ръкав (на служебно лице), (India-) rubber BAND кръгло ластиче
3. тех. трансмисионен каиш, ремък
4. рад. сектор, вълна
II. 1. група, чета, отряд, банда, шайка, тайфа
2. музика, духов оркестър
brass BAND духова музика
III. v свързвам, съединявам
обединявам (се), събирам (се) (together)

bandage ['bændidʒ]
I. n превръзка, бинт, бандаж
II. v превързвам, бинтовам

bandana n шарена носна кърпа или шал

bandanna n шарена носна кърпа или шал

bandbox ['bændboks]
n кутия за шапки и пр.
just (come) out of a BANDBOX като от кутия излязъл/изваден, изтупан

bandit ['bændit]
n (pl bandits, banditti) разбойник, бандит

band-legged a кривокрак

bandmaster ['bændma:stə]
n капелмайстор

bandoleer [bændɔ'liə]
n патрондаш (през рамо)

bandolier n патрондаш

bandsman ['bændzmən]
n (pl-men) оркестрант

bandstand ['bændstænd]
n естрада за оркестър (на открито)

bandwagon n ам. победила (спечелила) страна, удобно (изгодно) положение

bandy ['bændi]
I. v подмятам, подхвърлям, разменям си, разпространявам (слухове, клюки), to have one's name bandied about влизам в устата на хората, ставам обект на клюки
II. 1. вид хокей
2. стик за хокей
III. v разменям (думи), подхвърляме си (топка при игра), разпространявам (слух)
BANDY words карам се с някого, счепквам се
have one's name BANDied about предмет съм на коментари
IV. a изкривен

bandy-legged ['bændilegd]
a кривокрак

bane [bein]
1. поет. зло, напаст, гибел, проклятие
2. ост., прен., в съчет. отрова

baneful ['beinful]
1. гибелен, пагубен
2. ост. отровен

bang [bæŋ]
I. 1. удрям силно, халосвам, фрасвам, первам, хаквам
2. хлопвам (се), тръшвам (се), трясвам (се)
to BANG a door хлопвам/затръшвам врата
3. гърмя, гръмвам
4. бия, удрям, блъскам
to BANG one's fist on the table удрям с юмрук по масата
5. прен. наблъсквам, натъпквам
to BANG knowledge into someone s head натъпквам знания в главата на някого
6. разг. надминавам, оставям зад себе си
7. to BANG away at something върша нещо с гръм и трясък
II. n силен удар, гръм, трясък, изстрел
to go off/ам. over with a BANG разг. имам успех, харесвам се много (за представление и пр.)
III. adv, in/разг. точно, право
бум! фрас! тряс! дан! to go BANG изгърмявам (за пушки)
IV. n бретон
to wear a BANG нося косата си на бретон

banger ['bæŋə]
1. n разг. салам, наденица, луканка
2. разнебитена кола, таратайка
3. шумен фейерверк

bangle ['bæŋgl]
n вид гривна/лента (за ръка, крак)

banish ['bæniʃ]
1. осъждам на изгнание, изпращам в заточение
2. гоня, изгонвам, пъдя, пропъждам

banishment ['bæniʃmənt]
n изгонване, пропъждане, изгнание, заточение

banister ['bænistə]
n стълбче, колонка
рl перила, парапет

banjo ['bændʒou]
n банджо (струнен инструмент)

bank ['bæŋk]
I. 1. насип, купчина, тераса, вал, рид, бърдо, издатина
2. изкуствен наклон навътре (при завой на шосе)
3. бряг (на река, канал, езеро), крайбрежие
4. плитчина
5. натрупана/навеяна маса (от облаци, сняг, пясък и пр.)
6. повърхност на рудна жила/въглищен пласт, редица съединени седалки, дълга пейка, банка
II. 1. правя насип, ограждам с насип, укрепявам
2. натрупвам се на куп
3. накланям (се), пътувам с наклон настрани (при завой), правя вираж
4. образувам натрупана маса (за облаци, сняг, пясък и пр.)
III. 1. банка
The BANK of England Английската банка
BANK of issue емисионна банка
branch BANK банков клон
discount BANK сконтова банка
State BANK държавна банка
2. карти и пр. каса, банка
to break the BANK обирам всичко, разорявам банката
3. резерва
IV. 1. влагам/държа пари в банка
2. превръщам в пари
3. карти и пр. държа банката
4. to BANK on/upon разчитам/осланям се на

bankable ['bæŋkəbl]
1. фин. който може да се приеме от банка
2. прен. на който може да се разчита

bank bill ['bæŋk,bil]
1. полица, издадена от банка на банка
2. ам. банкнота
3. кредитно писмо

bankbook ['bæŋkbuk]
n влогова книжка

banker ['bæŋkə]
1. банкер
2. карти и пр. този, който държи банката

bank holiday ['bæŋk'həlidei]
n ден, в който банките са затворени, неприсъствен ден

banking ['bæŋkiŋ]
n банково дело, банкерство
BANKING account банкова сметка
BANKING hours работно време на банка
BANKING house банкерска къща

bank-note ['bæŋknout]
n банкнота

bank paper ['bæŋk'peipə]
1. банкнота, полица, която се приема за изплащане/сконтиране от банките
2. pl ценни книжа

bank rate ['bæŋk'reit]
n фин. сконтов/лихвен процент

bank-roll ['bæŋkroul]
n пачка банкноти

bankrupt ['bæŋkrʌpt]
I. a фалирал. банкрутирал, в несъстоятелност, разорен
to go BANKRUPT фалирам, банкрутирам
II. n длъжник в несъстоятелност, банкрутирал длъжник
III. v причинявам фалит на, разорявам, провалям

bankruptcy ['bæŋkrʌpsi]
1. фалит, банкрут, несъстоятелност, фалиране
2. прен. пълен провал, проваляне

banner ['bænə]
I. 1. знаме, флаг, плакат
to follow/join the BANNER of нареждам се под знамето на, приобщавам се към каузата на
to unfurl one's BANNER прен. изразявам открито становището си
2. ам. заглавие по протежение на цялата страница на вестника (и BANNER-headline)
II. 1. отличен, забележителен, изключителен
2. очебиен

banner-bearer n знаменосец

banner-cry n боен вик

bannister вж. banister

banns [bænz]
n pl трикратно обявяване в църква на имената на лицата, на които предстои да сключат брак
to ask/call/publish the BANNS съобщавам имената на встъпващите в брак
to forbid the BANNS противопоставям се на бракосъчетанието

banquet ['bænkwit]
I. n банкет, угощение, пир
II. v давам банкет/угощение, гуляя, пирувам

banqueter ['bænkwitə]
n участник в банкет

bantam ['bæntəm]
1. порода дребни кокошки
2. дребен, но наперен и енергичен човек
BANTAM weight сп. категория петел (за боксъор, борец и пр.)

bantam-weight n спорт. петел (категория борец, боксьор)

banter ['bæntə]
I. v закачам се, задявам се, шегувам се
II. n закачки, задявки, шеги
a piece of BANTER шега, закачка

bantering ['bæntəriŋ]
a закачлив, шеговит

baobab ['beiəbæb]
n бот. баобаб (Adansonia digitata)

bap [bæp]
n шотл. вид голяма кифла, питка

baptism ['bæptizm]
n кръщение, кръщавка (и прен.)
BAPTISM of blood мъченичество
BAPTISM of fire бойно кръщене

baptismal [bæp'tizməl]
a кръщелен
BAPTISMAL name кръщелно/собствено/малко име

baptist ['bæptist]
1. n църк. кръстител, особ. John the BAPTIST Йоан Кръстител
2. баптист

baptize ['bæptaiz]
1. кръщавам, покръствам
2. давам име/прякор на

bar [ba:]
I. 1. пръчка, прът
pl решетки, пречки, преграда, препятствие, бариера (и прен.)
the colour BAR расова дискриминация
behind (prison) BAR в затвора, зад решетките
2. лом, лост
3. парче, калъп (шоколад, сапун и пр.), кюлче (злато, сребро и пр.)
4. резе, лост
5. геогр. наносна ивица (при устието на река, в пристанище)
6. муз. тактова черта, такт
7. лента, сноп лъчи
8. адвокатска професия, адвокатура
to read for the BAR следвам право
to go/be called/admitted to the BAR получавам право на адвокатска практика
9. юр. възражение, което спира по-нататъшния ход на делото
10. място на подсъдимия в съда
at/to the BAR на подсъдимата скамейка
the BAR of public opinion съдът на общественото мнение
11. прен. съд
12. бар, тезгях (в кръчма и пр.)
II. 1. преграждам, препречвам, запречвам, залоствам
all exits are BAR red всички изходи ca затворени, прен. няма вече изход
2. изключвам, не допускам (from)
3. разг. не одобрявам, възразявам срещу, мразя
4. BAR in затварям, заключвам, не пускам да излезе
5. BAR out не пускам да влезе
III. prep освен (ако не), без, с изключение на, като се изключи
BAR none без изключение
BAR accidents ако не се случи нещо
IV. n физ., метеор, бар
V. n голяма средиземноморска ядивна риба (Sciaena aquila)

barb [ba:b]
I. 1. бот. осил, мустаче, влакънце, кичурче
2. зоол. пипалце, власинка, коса, косми, брада
3. зъбец (на стрела, въдица, кука и пр.), шип
4. бялнагръдник (носен от калугерки)
5. pl вет., мед. скорбут
6. прен. хаплива/язвителна забележка
II. 1. порода кон
2. порода гълъб

barbar ['ba:bə]
n браснар
BARBAR's itch/rash мед. сикоза, вид екзема по лицето
BARBAR's pole спирално оцветен жалон (знак на бръснарница)
BARBAR's aм. BARBAR's shop бръснарница

barbarian [ba:'bɛəriən]
I. 1. варварин
2. дивак, некултурен човек
II. 1. варварски
2. нецивилизован, необразован

barbaric [ba:'bærik]
1. варварски
2. нецивилизован, груб, примитивен
3. необуздан, див

barbarism ['ba:bərizm]
1. варварство, примитивност
2. варваризъм, варварщина, бруталност
3. неправилна/не на място употребена дума/форма, варваризъм

barbarity [ba:'bæriti]
1. варварство, бруталност, безчовечност
2. грубост, недодяланост

barbarous ['ba:bərəs]
1. варварски, див, нецивилизован, жесток, груб
2. неправилен, развален (за език, стил)

barbecue ['ba:bikju:]
I. 1. подставка за опушване/печене на месо на открит огън
2. цяло животно, опечено на шиш на открит огън
3. печене на месо върху жарава на открито
4. празненство на открито, на което се яде печено на жарава месо
II. v пека (месо, цяло животно) върху жарава на открито

barbed ['ba:bd]
1. с шипове
BARBED wire бодлива тел
2. прен. злобен, язвителен

barbel ['ba:bəl]
1. n зоол. мряна (Barbus)
2. мустаче (у риби)

barber 1. подстригвам
2. подрязвам ниско (mpeвa и пр.)

Barbette [ba:'bet]
n воен. оръжейна площадка

barbital ['ba:bitəl]
ам. barbitone

barbitone ['ba:bitoun]
n успокоително/сънотворно средство (веронал и пр.)

barcarole ['bа:kərəl]
n муз. гондолиерска песен, баркарола

bard [ba:d]
1. ист. келтски странствуващ поет музикант
2. лит. поет, певец, бард
the BARD of Avon Шекспир

bardic a на бард, на певец

bare [bɛə]
I. 1. гол, непокрит, оголен
in one's BARE skin гол-голеничък
with one's BARE hands само с ръце, с голи ръце
to lay BARE разкривам, изкарвам наяве, разобличавам, издавам тайна, опустошавам (земя, страна)
2. празен, немебелиран, прост, неукрасен
3. оскъден, незначителен, едва стигащ
4. изтъркан, износен, охлузен
at the BARE mention of само при споменаването на
to earn a BARE living изкарвам едва колкото да преживея
the BARE thought frightens me самата мисъл (за това) ме плаши
a BARE hundred pounds някакви си/едва сто лири
II. v откривам, оголвам, разкривам

bareback ['beəbæk]
а, adv неоседлан, без седло, на неоседлан кон
ride BAREBACK яздя на неоседлан кон

barefaced ['bɛəfeist]
1. безсрамен, безочлив, нахален
2. явен, неприкрит

barefoot ['bɛəfut]
а, adv бос, необут, без обувки и чорапи

barefooted ['bɛəfutid]
a бос, необут, босоног

bareheaded ['bɛəhedid]
a без шапка, гологлав

barelegged ['bɛəlegd]
a бос, без чорапи

barelhouse ['bærslhaus]
n ам. кръчма. механа

barely ['bɛəli]
1. едва, само, просто
2. ост. открито, ясно

bareness ['bɛənis]
1. голота
2. прен. беднота
3. пустота, откритост, незащитеност

barfly ['ba:flai]
n постоянен посетител на кръчми/барове и пр

bargain ['ba:gin]
I. 1. сделка, пазарлък, покупка
to make/strike a BARGAIN сключвам сделка, постигам споразумение
a good/bad BARGAIN изгодна/неизгодна сделка/покупка
a Dutch/wet BARGAIN сделка, приключена с почерпка
a hard BARGAIN сделка с тежки условия за една от сграните
2. изгодна сделка, оказион
BARGAIN price намалена/ниска цена
BARGAIN sale разпродажба на стоки с намалена цена
that's a BARGAIN! добре! решено! съгласен съм! into the BARGAIN отгоре на това, освен това, на всичко отгоре
to make the best of a bad BARGAIN не падам духом
II. v пазаря се, спазарявам се, прен. съгласявам се
to BARGAIN something away жертвувам нещо (за да получи друго), to BARGAIN for разг. очаквам, готов съм за
thiai is more than 1 BARGAINed for това ме изненадва неприятно, не ми влизаше в сметките, не съм го очаквал, to be in a good/bad BARGAIN ing position в изгодна/неизгодна позиция съм (при водене на преговори и пр.)

bargain-sale n разпродажба на ниски цени

barge [ba:dʒ]
I. 1. шлеп, баркас
2. голяма лодка, приспособена за живеене
3. мор. адмиралтейски катер
II. v разг. движа се тромаво, блъскам се (about), клатя се
налитам, натъквам се (into, against на), награпвам се, вмъквам се, вмесвам се

bargee [ba:'dʒi:]
n лодкар на шлеп
to swear like a BARGEE псувам като хамалин

barge-pole ['ba:dʒ,poul]
n прът за придвижване на баркас/лодка
I wouldn't touch it with a BARGE-POLE противно ми e, ненавиждам го, не искам да имам нищо общо с него

baritone ['bæritoun]
n муз. баритон (глас, певец, духов инструмент)

barium ['bɛəriəm]
n хим. барий
BARIUM meal мед. бариева каша

bark [ba:k]
I. 1. кора на дърво
2. дъбилна смес от кори (за боядисване)
II. 1. обелвам кора на/оголвам дърво
2. ожулвам се, одирам си кожата
III. 1. лая, излайвам (at) (и прен.)
to BARK up the wrong tree прен. насочвам усилията си в погрешна посока, отправям обвинения/оплаквания не където трябва
2. изревавам, изтрещявам (за оръдие и пр.)
3. разг. кашлям силно/шумно
IV. 1. лай
2. рев. гръм (на огнестрелно оръжие)
3. разг. силно/шумно кашляне
his is worse than his bite той e лош само на думи
V. n мор. барк, тримачтова платноходка

barkeep ['ba:ki:p(ə)]
aм. bartender

barker n пистолет

barley ['ba:li]
n ечемик
pearl BARLEY лющен/стрит ечемик
BARLEY water ечемична отвара
BARLEY sugar вид захарни бонбони

barleycorn ['ba:likɔ:n]
n ечемично зърно, разг. спиртна малцова напитка

bar-line ['ba:lain]
n муз. такгова черта

barm [ba:m]
n мая, квас, бирена мая, пяна на бира

barmaid ['b'a:meid]
n сервитъорка в бар/кръчма и пр., барманка

barman ['ba:mən]
n (pl-men) сервитъор/бюфетчик в бар/кръчма и пр., барман

barmy ['ba:mi]
1. пенест, шупнал. ферментирал
2. разг. смахнат, побъркан, глуповат

barn [ba:n]
1. хамбар (и прен.)
2. плевня
3. ам. обор
4. трамвайно/автобусно депо

barnacle ['ba:nəkl]
1. зоол. малко ракообразно животно, което се прикрепя към дъното на кораб/скали и пр. (Cirripedia)
2. натрапчив човек, лепка

barnstormer ['ba:nstɔ:mə]
1. странствуващ/посредствен актъор
2. разг. политически агитатор на обиколка

barn-yard n селски двор

barometer [bə'rɔmitə]
n барометър (и прен.)

baron ['bærən]
1. лорд, пер, барон, феодал
2. ам. магнат

baronage ['bærənidʒ]
1. събир. баронско съсловие, лордове, барони
2. титла/звание на лорд, баронство
3. книга с имената и данни за лордовете и перовете

baroness ['bærənis]
n баронеса

baronet ['bærənit]
n баронет (наи-нисшата наследствена титла)

baronetcy ['bærənitsi]
n титла/звание на баронет

baronial a баронски

barony ['bærəni]
1. баронство
2. титла/звание на барон

baroque [bə'rouk]
I. n стил барок
II. 1. бароков, в стил барок
2. своеобразен, странен, причудлив
3. лишен

barouche [bə'ru:ʃ]
n файтон, кабриолет, каляска

barque [ba:k]
вж. bark

barrack ['bærək]
I. n обик. pl казарми (и прен.), BARRACK-square учебен плац
II. v викам, дюдюкам, освирквам (на мач и пр.)

barrage ['bæra:ʒ]
1. бараж, преграждане
2. бент, яз
artillery BARRAGE воен. преграден/масивен артилерийски огън

barrel ['bærəl]
I. 1. каца, буре, бъчва
2. мярка за вместимост (около 30-40 галона)
3. голямо количество
over a BARREL прен. безпомощен, в неизгодна позиция
to scrape the BARREL прен. използувам последните си ресурси/възможности
to sit on a BARREL of gunpowder прен. седя като на вулкан
4. воен. цев, тяло на оръдие
double-BARRELled shotgun двуцевна ловджийска пушка
5. резервоар на писалка
6. тех. барабан, цилиндър, вал
7. анат. тъпанче
II. 1. слагам в/пълня/наливам бъчва
2. ам. авт. sl. карам бързо, пердаша

barrelhouse n пивница

barrel-organ ['bærəb:gən]
n латерна

barren ['bærən]
I. 1. безплоден, ялов, безрезултатен
2. неплодороден, непроизводителен
3. безсъдържателен, безинтересен
4. лишен (of от), празен, сух, беден, гол
II. n безплодна земя
рl пустееши земи, непроизводителен район

barrenness ['bærənnis]
1. безплодие
2. непроизводителност

barricade 1. n барикада, преграда
2. v барикадирам

barrier ['bæriə]
1. бариера, преграда
2. прен. пречка, препятствие
3. прен. граница, ограничение

barring ['ba:riŋ]
prep разг. без, с изключение на, освен

barrio ['ba:riou]
n ам. квартал, в който се говори испански

barrister ['bæristə]
n адвокат, който има право да пледира във висши съдебни инстанции

barrister-at-law n адвокат (в Англия)

barrow ['bærou]
I. 1. носилка, тарга
2. ръчна количка с едно колело
3. ръчна количка с две колела
II. 1. археол. гробна могила
2. куп, купчина

bartender ['ba:tendə]
n сервитъор, бюфетчик (в бар и пр.), барман

barter ['ba:tə]
I. 1. разменям, давам в замяна
2. търгувам на разменни начала
to BARTER away заменям неизгодно, пропилявам
II. n размяна, разменна търговия

basal ['beisl]
a основен, фундаментален

basalt ['bæsɔ;lt]
1. минер, базалт
2. черен порцелан Уеджуд

bascule ['bæskju:l]
n BASCULE bridge тех. подемен/кобиличен мост

base [beis]
I. 1. основа, база, долна част, подножие (на планина)
2. хим. основа
3. воен. база
4. арх. фундамент, пиедестал, цокъл
5. сп. отправна точка, стартова линия
6. основен принцип
7. основна съставна част, грам. основа
8. средна част на транзистор
to get to first BASE ам. прен. правя успешно първите стъпки (в нейщо)
off BASE съвършено погрешен/объркан
II. v основавам, базирам, слагам на здрава основа (и прен.)
to BASE oneself on уповавам се/разчитам на
III. 1. низък, долен, подъл, презрян, жалък, незначителен
2. метал, неблагороден, окисляващ се
3. простонароден (за език)
4. подправен, фалшифициран

baseball ['beisbɔ:l]
n сп. бейзбол

baseboard ['beisbɔ:d]
n ам. перваз (на дюшеме)

baseborn ['beisbɔ:n]
1. от прост произход
2. незаконороден

baseless ['beislis]
a неоснователен, неоправдан, необоснован

basement ['beismənt]
n сутерен

bases вж. basis

bash [bæʃ]
I. 1. удрям, фрасвам
2. пребивам, смазвам, разбивам
II. 1. удар, фрасване
2. sl. опит
to have a BASH at something опитвам (да направя) нещо
3. sl. забава, джабула

bashful ['bæʃful]
a свенлив, срамежлив, плах, стеснителен

basic ['beisik]
1. основен, фундаментален
2. хим. основен, алкален
3. начален, на долната граница (зазаплащане, дажби и пр.)
4. минер, слабо силикатен

basically ['beisikəli]
adv в основата си, по същество

basic english ['beisik'iŋliʃ]
n опростен английски език от около 850 подбрани думи

basic slag ['beisik'slæg]
n метал, томасова шлака (фосфатен тор)

basil ['bæzil]
n бот. босилек
n щавена овча кожа

basilica [bə'silikə]
n базилика

basilisk ['bæzilisk]
1. мит. влечуго, поразяващо с дъха и погледа си
2. зоол. вид тропически гущер

basin ['beisin]
1. леген, тас
2. дълбок съд, купа
3. речен басейн
4. каменовъглен басейн

basis ['beisis]
1. основа, базис, база, основна съставка
2. изходна точка, начало
3. определящ принцип, основание

bask [ba:sk]
1. грея се, топля се, пека се (на слънце и пр.)
2. прен. радвам се, наслаждавам се (of на)

basket ['ba:skit]
1. кошница, кош, кошче, гондола на балон
2. сп. баскет, кош
3. пол., дипл. група въпроси/проблеми, подлежащи на обсъждане по съвкупност
put all one's eggs in one BASKET залагам всичко на една карта
the pick of the BASKET най-добрите

basketball ['ba:skitbɔ:l]
1. сп. баскетбол
2. баскетболна топка

basket chair ['ba:skit'tʃɛə]
n вид плетен стол

basketry ['ba:skitri]
1. кошничарство
2. basket work

basket weave ['bа:skit'wi:v]
n тъкан, наподобяваща кошничарска плетка

basket work ['ba:skit'wə:k]
n кошничарски изделия

basking shark ['ba:skiŋ'ʃa:k]
n зоол. вид много голяма акула (Cetorhinus maximus)

Basque [ba:sk]
I. a баскски
II. 1. баск
2. баскски език
3. b. вид елек, жакетче

bas-relief ['bæsri,li:f]
n барелеф

bass [beis]
I. a басов, нисък
II. 1. бас
2. басова партия
III. 1. костур (Perca fluvitilis)
2. вид морска риба
IV. n лико от липа, палма и пр

bass clef ['beisklef]
n муз. басов ключ

bass drum ['beis.drʌm]
n най-големият тъпан

basset ['bæsit]
n дребна порода ловджийско куче, такса

bassinet [bæsi'net]
n плетена бебешка люлка/количка

bassoon [bə'su:n]
n муз. фагот, бас (певец)

bass viol ['beis'vaiəl]
1. n муз. виолончело, ам. контрабас
2. ост. виола да гамба

bast [bæst]
1. незаконородено/извънбрачно дете
2. вулг. копеле
3. бот., зоол. хибрид, двойник
4. разг. безобразник
5. разг. нещастник, несретник, неприятно/противно нещо

bastard 1. подправен, фалшив, престорен
2. извънбрачен, незаконороден
3. ненормален, необичаен
4. неприятен, противен
5. нещастен, несретен, злополучен
6. бот., зоол. подобен, наподобяващ
BASTARD English повален/неправилен английски език

bastardize ['ba:stədaiz]
v обявявам за незаконороден

bastardy ['ba:stədi]
n положение на незаконороден
BASTARDY order юр. съдебно решение за издръжка на незаконородено дете

baste [beist]
I. v пришивам леко, тропосвам
II. v поливам месо със сос/мазнина (при печене, за да не изгори)
III. v бия жестоко с пръчка, пердаша

Bastille [bæ'sti:l]
n крепост, затвор
the BASTILLE Бастилията

bastinado [bæsti'na:dou]
I. 1. бой с пръчка по ходилата
2. пръчка, шибалка
II. v бия с пръчка по ходилата

basting ['beistiŋ]
n тропосване
pl тропоски

bastings n тропоска

bastion ['bæstiən]
n укрепление, бастион (и прен.)

bat [bæt]
I. n зоол. прилеп (Chiroptera)
blind as a BAT съвсем сляп, къорав
to have BATs in the belfry ексцентричен/смахнат/щур/не с всичкия си съм
like a BAT out of hell с бясна бързина, стремглаво
II. 1. бейзоол. крикет хилка. бухалка
2. тояга, сопа
3. удар, удряне
to carry one's BAT крикет не съм отпаднал от играта
off one's own BAT самостоятелно, със собствени сили
4. разг. ход, скорост, бързина
5. веселба, гуляй
right off the BAT ам. незабавно, изведнъж
to go to BAT for поддържам, дейно подпомагам (някого, нещо)
III. v мигам, мигвам
not to BAT an eyelid разг. не заспивам нито за миг, не трепвам, не ми мига окото, не проявявам изненада/смущение и пр

batch [bætʃ]
I. 1. количество хляб, излечен наведнъж от една фурна
2. стр. количество бетон/хоросан и пр. от едно забъркване
3. група, партида, купчина
BATCH production производство на партиди
II. v подреждам/произвеждам на партиди

bate [beit]
I. v отслабям, отслабвам, намалявам
with BATEd breath със затаен дъх
II. bait n sl. ярост, гняв
to be in an awful BATE побеснял съм от яд

bat-eyed a ненаблюдателен

bath [ba:θ]
I. 1. баня, вана
2. къпане, баня
3. pl (минерални) бани, плавалня
3. тех. вана, баня
II. 1. къпя (се)
2. правя баня, промивам
have (take) a BATН къпя се
swimming BATН плавателен басейн

bath chair ['ba:θtʃɛə]
n количка за инвалид

bathe [beið]
I. 1. къпя (се), окъпвам (се) (и в река, море)
2. потапям, намокрям
3. мия, измивам, обливам, промивам
BATHEd in sunlight окъпан/облян в слънце/слънчева светлина
II. n потапяне, къпане (в море, река, басеин)
to go for a BATHE отивам да се къпя

bather ['beiðə]
n къпещ се (в море, релка, басейн)

bathing ['beiðiŋ]
n къпане
BATHING box/cabin съблекалня (на плаж)
BATHING cap гумена шапка за къпане
BATHING costume/suit бански костюм

bathing-box n кабина за събличане

bathos ['beiðəs]
1. внезапен преход от възвишен към шаблонен стил
2. рязко спадане на интереса
3. пресилен патос
4. фиаско

bathrobe ['ba:θroub]
n хавлия

bathroom ['ba:θrum]
1. баня
2. тоалетна

bathtub ['bа:θtʌb]
n вана

batik ['bætik]
1. n текст. метод на ръчно боядисване на плат с помощта на восък
2. разноцветен ръчно боядисан памучен плат, батик

bating ['beitiŋ]
prep освен, с изключение на

batiste [bæ'tist]
n текст, батиста

batman ['bætmən]
n (рl-men) воен. ординарец

baton ['bætən]
1. жезъл
2. диригентска палка
3. полицейска палка
4. сп. щафета
5. v бия с пръчка

bats [bæts]
a predic sl. луд, смахнат, ексцентричен

batsman ['bætsmən]
n (pl-men) крикет, бейзоол батсман

battalion [bə'tæliən]
n воен. баталион (и прен.), пехотна дружина

batten ['bætən]
I. 1. тлъстея, дебелея
2. угоявам
3. преуспявам (особ. за сметка, в ущърб на друга)
II. 1. дъска, бичме (за дюшеме, покрав и пр.)
2. летва
III. v скрепявам/заковавам с летви (и с down)

batter ['bætə]
I. 1. бия, бухам, блъскам, сипя удари върху, разнебитвам
2. воен. обстрелвам с артилерия, разрушавам
3. сплееквам, спитвам, смачквам
4. набивам, очуквам, нащърбявам (монета и пр.)
5. разбивам/правя на пух и прах (теория и пр.)
II. n лек наклон (на стена и пр.)
III. 1. тесто за палачинки/паниране и пр
2. печ. побито място, размазан печат
IV. вж. batsman

battered a очукан, смачкан, износен

battering ram ['bætəriŋ'ræm]
n воен. ист. вид стенобойна машина

battery ['bætəri]
1. ел., тех. батерия
2. воен. батарея
3. юр. нанасяне на побои/обида чрез действие
4. комплект от пособия (кухненски и пр.)

batting ['bætiŋ]
n вата/вълна за юргани/подплата и пр

battle ['bætl]
I. 1. бой, битка, сражение, прен. борба
to do/join the BATTLE влизам в бой/сражение
2. победа. успех
II. 1. бия се, сражавам се
2. боря се (with, agains с)
to BATTLE for breath с мъка/едва си поемам дъх

battle-axe ['bætl.æks]
n разг. властна/тиранична жена

battle-cruiser ['bætl,kru:zə]
n воен. линеен кръстосвач

battle-cry ['bætlkrai]
n боен зов, лозунг

battledore ['bætldɔ:]
n сп. малка ракета за федербал
BATTLEDORE and shuttlecock сп. федербал

battlefield ['bætlfi:ld,-graund]
n бойно поле, полесражение

battle-ground n театър на военни действия

battlement ['bætlmənt]
n ист. назъбен парапет на бойна кула

battlepiece ['bætlpi:s]
n изк., лит. художествено произведение, рисуващо битки/сражения

battleship ['bætlʃip]
n тежко въоръжен брониран кораб

battue [bæ'tju:]
1. хайка, гонка (на дивеч)
2. поголовно клане

batty ['bæti]
a sl. луд, побъркан

bauble ['bɔ:bl]
1. дрънкулка, джунджурия, дреболия, играчка
2. жезъл на шут

baulk [bɔ:k]
1. n греда, препятствие
make a BAULK of good ground пропускам удобен случай
2. v преча, възпрепятствувам, осуетявам отказвам се (от храна и пр.), отбягвам (от изпълнение на дълг), пропускам (удобен случай), спирам се внезапно, плаши се (за кон)
3. вж. balk

bauxite ['bɔ:ksait]
n минер, алуминиева руда, боксит

bawd [bɔ:d]
n ост. сводница, проститутка

bawdry n сводничество, мръсен език

bawdy ['bɔ:di]
I. a неприличен, нецензурен, вулгарен, циничен
BAWDY house вертеп
II. n циничен хумор, неприличен/мръсен език

bawl [bɔ:l]
v викам, врещя, рева
to BAWL someone out разг. смъмрям/наругавам някого
BAWL out изкрясквам, ам. критикувам
n вик, крясък

bay [bei]
I. n залив (широк)
II. 1. стр. отвор/просвет между две колони
2. ниша, еркер
3. голям корем, търбух
4. жп. странична глуха линия/перон/платформа
5. помещение за болни (на пароход и пр.)
III. 1. проточен кучешки лай при гонене на дивеч
2. стойка на преследвано животно
at BAY притиснат до стената, в безнадеждно/отчаяно положение
to hold/keep someone at BAY държа някого на разстояние
to stand at BAY обръщам се и заставам с лице срещу преследвачите си
to bring/drive to BAY прен. притискам до стената, поставям в безизходно положение
IV. v лая/вия проточено (за ловджийско куче)
V. 1. бот. дафиново дърво (Laurus nobilis)
2. pl лавров венец, прен. слава, почести
VI. 1. a червеникавокафяв
2. n червеникавокафяв кон

bay leaf ['beili:f]
n дафинов лист (подправка)

bayonet ['beiənit]
I. n воен. щик, нож на пушка, байонет
BAYONET catch/joint тех. байонетно/щиково съединение
II. v промушвам с щик/нож

bayou ['baiu:]
n блатисто разклонение на река/езеро

bay-window n еркер

bazaar [bə'za:]
1. ориенталски пазар, чаршия
2. базар магазин (и)
3. базар, разпродажба (обик. с благотворителна цел)

bazooka [bə'zu:kə]
n воен. портативно противотанково ракетно оръдие, базука

be [bi:]
I. 1. v was, were, been
pres p being, are, is, pl are
pt. sing was were was, pl were
pres subj be, past subj were
2. гл. връзка
he is a teacher той e учител
the roses are beautiful розите ca красиви
3. съществувам, живея
I think, therefore, I am мисля, следователно съществувам
he is no more той не e вече жив
4. наличие, местонахождение
there is a man in the garden в градината има човек
the book is йп the table книгата e на масата
5. случвам се, състоя се, съм, ставам
that was yesterday това беше/се случи вчера
tomorrow is the last session утре ще бъде/ще се състои последното заседание
this will not BE това няма да стане
it was not to BE не било писано (да стане)
6. притежание, предназначение съм
this book is mine тази книга e моя
the flowers are for you цветята ca за теб
7. приcъcтвue съм
she was at the concert тя беше на концерта
8. пребиваване съм
I've BEeп here twice бил съм тук два пъти
9. струвам
this skirt is five pounds тази пола струва пет лири
the oranges are three pence a piece портокалите са/струват (по) три пенса парчето
10. причина
this girl will BE the death of me това момиче ще ме умори
you've BEen and bought that house! разг. шег. ти хем взе, че купи тази къща! who's BEen and taken my new ball-pen again? кой пак мие задигнал новата химикалка? for the time BE ing за сега, понастоящем
BE that as it may както и да е, дори и да е така
to let something BEне закачам/не бутам, оставям (на мира) нещо
his wife-to-BE бъдещата му съпруга
the to-BE бъдещето
11. в съчет. с предлози и наречия и при съответните предлози и наречия
be about налице/наоколо/наблизо съм
what are you BE? какво правиш? какво си намислил? to BE about to каня се/готвя се да
be after търся, преследвам
they are still after the thief все още търсят крадеца, търся, стремя се (да получа, да се сдобия с)
there are too many men after the same job твърде много хора аспирират за/гонят същата работа
he is after the family silver той иска да открадне семейните сребърни прибори/предмети
be around проявявам се, работя (в дадена област)
съм, идвам (някъде), вж. around
be at занимавам се с
what is she at now? с какво се занимава тя сега? разг. пипвам, бърникам
someone has been at my books again някой пак е пипал книгите ми, нападам, нахвърлям се на, разг. тормозя, врънкам
to BE at a halt/standstill в застой съм, спрял съм
be away няма ме, отсъствувам
be back завръщам се, върнат/поставен съм обратно (някъде)
be behind закъснял/изостанал съм, изоставам
прен. крия се зад (за подбуди и пр.), be in вкъщи/в къщата/помещението/кантората и пр. съм, на мода съм, прибран съм (за реколта), намирам се, има ме по магазините (за стока), избран съм, на власт съм, горя (за огън, печка и пр.)
to BE all in изтощен/капнал съм
to BE in at участвувам в (пакост и пр.)
to BE in for включен съм като участник/ще участвувам в
кандидатствувам (за длъжност, пост), разг. предстои ми, очаква ме (нещо неприятно), to BE in for it изложен/застрашен съм, лошо ми се пише, нямам изход
to BE in on участвувам в (план, сделка и пр.), осведомен съм за
to BE (all) in with близък съм/имам връзки/дружа с, в добри отношения съм с
be off тръгвам (си), отивам (си), заминавам (си)
BE off! махай се! да те няма! be out не съм в къщи/помещението/кантората и пр., няма ме
to BE out of (tea, etc.) нямам вече, свърши ми се (чаят и пр.)
be over свършвам, преминавам
winter is over зимата свърши
be up на крак съм, станал съм, свършвам, минавам, изтичам
time is up времето мина/изтече, свърши се, край! to BE up against someone /something изправен съм пред някого/нещо
to BE up against it разг. ирон. добре съм се наредил
it is all up with him свърши се с него, отпиши го
II. 1. с pres р-за образовано на продължителните времена
she was watching Т. V. тя гледаше телевизия
2. с рр-за образуване на pаss
the book was found книгата се намери
he will BE informed той ще бъде уведомен
3. с рр на някой глаголи-за образуване на перфектните времена
you may go when you are finished след като свършнте, можете да си отидете
she was gone тя си беше отишла
4. с prеs р или inf-за изразяване на бъдещност, възможност, задължение, намерение и пp
she is coming tomorrow тя ще дойде утре
I was to BE there about noon трябваше да бъда там към обед
the house is not to let it is to be pulled down къщата няма да се дава под наем ще я събарят
where am 1 to come? къде трябва да дойда? nobody is to know никой не трябва да знае

beach [bi:tʃ]
I. 1. крайбрежен пясък, плаж
2. морски бряг, крайбрежие
on. the BEACH на плажа
мор. sl. на сухо, без работа, в оставка
II. 1. изтеглям/изкарвам на брега/пясъка
2. ам. правя негоден/неспособен

beach-ball ['bi:tʃbɔl]
n водна/плажна топка

beachcomber ['bi:tʃkoumə]
1. голяма/дълга вълна
2. бедняк/скитник из тихоокеанскиге пристанища

beach-head ['bi:tʃhed]
n воен. брегови плацдарм/предмостие при десант

beach-la-mar [bi:tʃlə'ma:]
n завален английски, говорен по западното крайбрежие на Тихия океан

beach-suit n (BEACН-wear) костюм за плаж

beachwear ['bi:tʃweə]
n плажни дрехи/облекло

beachy a песъчлив покрит с малки камъчета

beacon ['bi:kən]
I. 1. ост. сигнален огън
2. фар. маяк (и прен.)
3. светлинен сигнал, означаващ предимство за пешеходците
4. радиостанция, излъчваща сигнали за насочване на параходи/самолети/космически кораби
II. 1. поставям фарове/огнъове/светлини за ориентиране
2. светя като фар

bead [bi:d]
I. 1. мънисто, зърно от броеница/огърлица
2. рl наниз, огърлица, броеница, синци
to say/tell one's BEADs ост. чета/казвам си молитвата
3. капка, капчица, мехурче
BEADs of sweat капки пот
4. архитектурен орнамент
II. 1. нижа, нанизвам (мъниста и пр.)
2. украсявам с мъниста

beading ['bi:diŋ]
1. тъкан, украсена с мъниста
2. орнамент от дърво/камък/плат и мъниста
3. арх. тесен декоративен ръб

beadle n дребен черковен или друг служащ

beadsman ['bi:dzmən]
n (рl-men) обитател на приют

beadwork ['bi:dwə:k]
n украшение, направено от/с мъниста

beady ['bi:di]
a като мънисто
BEADY eyes малки кръгли светещи очи

beagle ['bi:gl]
1. дребна порода ловджийско куче, зайчар
2. доносник, полицай

beak [bi:k]
I. 1. заострен клюн/човка
2. заострен нос
3. чучурка (на съд)
II. 1. мирови съдия
2. ост. учител

beaker ['bi:kə]
1. чаша, стакан
2. стъкленица
3. лабораторна чаша, мензура
4. пластмасова чаша за вода

beam [bi:m]
I. 1. греда
2. носеща греда, трегер
3. текст, кросно
4. рамо на везни
to tip/turn the BEAM накланям везните, решавам изхода (на нещо)
5. мор. напречна корабна греда. бимс, най-голямата ширина на кораб
on her BEAM ends силно наклонил се/килнал се наст рана (за кораб), to be on one's BEAMs прен. останал съм почти без средства
6. процеп, ок, теглич
7. тех. предавателен лост/щанга
8. лъч, сноп лъчи
9. физ. насочени електромагнитни вълни
BEAM aerial рaд. насочена/лъчева антена
to fly the BEAM рад., aв. летя по уреди/чрез насочване по радиото
10. прен. грейнал поглед, радостна усмивка
broad in the BEAM разг. широк в ханша, пълен, набит
on/off the BEAM на правилен/погрешен път, разг. точно както трябва/не трябва
II. 1. грея, сияя, излъчвам светлина (и прен.)
2. рад. излъчвам. предавам
насочвам (радиосигнили и np.)
3. усмихвам се радостно/щастливо, сияя от щастие

beaming ['bi.'mŋ]
a сияещ. лъчезарен, радостно усмихнат

beamy ['bi:rni]
1. излъчващ светлина, ярък
2. широк (за кораб)

bean [bi:n]
I. 1. бобово зърно. бобче
2. опт. боб. фасул
3. зърно на кафе/какао и пр
4. ам. sl. глава, ум, акъл
5. sl. монета, пара
be without/not have a BEAN нямам пукната пара
full of BEANs весел, оживен, въодушевен
to give someone BEANs ругая/наказвам някого
old BEANs друже, драги, мой човек (обръщение), like BEANs стремително, бързо, с все сила
to know BEANs aм. sl нищичко не знам, нямам понятие
to know how many BEANs make five сведущ съм, с ума си съм, хитрец съм
II. v удрям по главата с топка

bean curd ['bi:nkə:d]
n сирене от соя

beanery ['bi:пəп]
n ам. евтин ресторант, гостилница

beanfeast ['bi:nfi:st]
n рaзг. обед, пиршество, празненcтво, угощение, веселба

beanie ['hi:ni]
п шапчица без периферия, училищна шапка

beano ['bi:nou]
вж. . sl. beanfeast

beanpole [bi:nроul]
n върлина (и прен. висок човек)

bear [bɛə]
I. 1. v (bore borne, born) born се ynomребява само в passive voice на значение, когато не следва предлогът by
she was born in 1967
a son was born to him роди му се син, но
a son borne by his first wife син, роден от първата му жена
she has borne him two sons тя му роди двама сина, нося. понасям. разнасям, пренасям
to BEAR responsibility отговарям, нося отговорност
to BEAR the costs поемам разноските
2. раждам, нося. давам
to BEAR fruit раждам/давам плод, прен. давам резулта, успявам
3. нося, показвам, соча, имам, давам, предлагам
to BEAR the traces/signs of нося следите/белезите на
to BEAR resemblance to имам прилика с, наподобявам, приличам на
to BEAR false witness давам лъжливи показания
to BEAR someone company правя компания на някого
4. поддържам, подпирам, нося (тежест и пр.)
5. издържам, нося, понасям, търпя
I can't BEAR his complacency не мога да понасям самодоволството му
there is no BEARing with him той e нетърпим
the ice won't BEAR such weight ледът няма да издържи такава тежест
6. питая, храня, тая, запазвам
to BEAR in mind помня, имам предвид, не забравям
to BEAR someone a grudge държа карез/имам зъб на някого
7. refl държа се, нося се
she bore herself with dignity тя се държа достойно
he BEARs himself like a soldier той се държи като войник
8. допускам, търпя
the accident BEARs no explanation злополуката не може да се обясни
9. оказвам влияние/натиск
10. движа се, насочвам се, държа курс, завивам, свивам, отклонявам се, отбивам се
the ship bore due west корабът държеше курс право на запад
the road BEARs to the right пътят се отклонява надясно
11. намирам се, разположен съм, лежа, простирам се
the land bore north of the sea сушата се простираше на север от морето
12. подхождам, подобавам
his words don't BEAR repeating не бих могъл да повторя думите му (не са за пред хора), to BEAR one's age не ми личат годините, младея
bear away спечелвам, получавам (награда и пр.), bear down упражнявам натиск, събарям, преодолявам
to BEAR down upon спущам се/връхлетявам върху
bear off спечелвам (награди), мор. отклонявам се, оттеглям се
bear on имам връзка с/отношение към/влияние върху, тежа на, потискам, гнетя
grief bore heavily on her скръбта я гнетеше
bear out потвърждавам, подкрепям
bear up държа се, не падам духом, не се отчайвам
bear upon bear on
bear with търпелив съм към, изтърпявам
II. 1. мечка (Ursus)
2. Great/Little BEAR астр. Голямата/Малката мечка
3. недодялан/навъсен/груб човек
4. борсов спекулант
like a BEAR with a sore head рaзг. сърдит, ядосан, раздразнителен
to play the BEAR обръщам всичко наопаки, рискувам безсмислено, разрушавам, съсипвам
III. 1. спекулирам в очакване да спаднат цените
2. предизвиквам понижение на цената (нa акции и пр.)

bearable ['bɛərəbl]
a търпим, поносим, сносен

beard [biəd]
I. 1. брада
2. осили
II. 1. хващам/дърпам за брадата
2. предизвиkвам, противопоставям се открито
to BEARD the lioni his den прен. хващам бика за рогата

bearded ['biədid]
1. брадат
2. осилест

beardless ['biədlis]
a голобрад

bearer ['bɛərə]
1. носител, приносител, носач
2. предяви тел (на чек и пр.)
3. good/poor BEARER дърво/растение. което дава/не дава много плод, което ражда/не ражда много

bear-garden n място, където има много шум и бъркотия, зверилник

bear-hug ['bɛəhʌg]
n силна/груба/мечешка прегръдка

bearing ['bɛəriŋ]
1. държание, обноски, поведение, маииер
2. отношение, връзка, аспект
what you say has no BEARING on the argument това, което казваш, няма никаква връзка със спора
3. раждане, даване на плод
4. търпене, понасяне
beyond/past (all) BEARING нетърпим
5. тех. лагер, опора
6. pl мор., ав. ориентировъчни данни, местоположение, прен. ориентировка
to get/take one's BEARINGs ориентирам се
to lose one's BEARINGs загубвам ее, обърквам се, дезориентирам се
to be out of one's BEARINGs сбърквам посоката, обърквам се, заблудил съм се
7. хер. девиз/фигури на герб

bearish ['beəriʃ]
1. мечешки, прен. груб, недодялан
2. борс. с тенденция към/опасяващ се от спадане на цените
3. неблагоприятен

bearskin ['bɛəskin]
1. меча кожа
2. голям черен кожен калпак (носен от анг. шйските гвардейци)

beast [bi:st]
1. четириного животно, говедо, скот, звяр (и прея.)
2. противен/брутален човек
3. шег. инат човек

beastliness ['bi:stlinis]
1. живо тине тво, скотство
2. мръсотия, гадост

beastly ['bi:stli]
I. 1. животински, скотски, зверски
2. разг. отвратителен, противен, мръсен
II. adv разг. отвратително, ужасно, страхотно, много

beat [bi:t]
I. 1. бия, удрям, тупам, блъскам
to BEAT someone black and blue бия някого до посиняване
to BEAT the dust out of a carpet изтупвам килим
to BEAT one's brains прен. блъскам си главата, мъча се да измисля нещо
to BEAT the air полагам напразни усилия
to BEAT time тактувам
2. разбивам (яйца и пр.), кова (метал), счуквам, меся (тесто), отъпквам (път)
3. пулсирам, туптя, тупкам
4. разбивам се, плискам се (за вълни), шибам (за дъжд), прежурям (за слънце) (и с down)
5. побеждавам, надвивам, разг. надминавам, превъзхождам
to BEAT a record чупя рекорд
can you BEAT it! представи си! (учудване)
6. затруднявам
that BEATs me това не мога да разбера/напоавя
that problem has beaten me тази задача ме затрудни/измъчи, не можах да се справя с тази задача
7. уморявам, изтощавам
8. лов. претърсвам, претършувам (за дивеч)
9. мор. лавирам (up, about)
to BEAT it sl. офейквам, избягвам, плюя си на петите
BEAT it! махай се! пръждосвай се! изчезвай! to BEAT one's way проправям си път
that BEATs the band/creation/everything това надминава всичко, това е върхът
beat about лутам се, блъскам се, търся претекст и пр.
to BEAT about the bush говоря със заобикалки, усуквам го
beat back отбивам, отблъсквам (атака и пр.)
beat own подбивам, намалявам, отбивам от цена, сломявам, съсипвам, смазвам
изпотрошвам (цветя и пр.), beat in разбивам, избивам (навътре) (врата и пр.), beat off beat back
beat out избивам, изчуквам. изковавам
II. 1. удар/биене на барабан
2. туптене, тупкане, пулсиране
3. муз. такт, тактуване, даване на такт, силно изразен ритъм
4. обход, участък/район на подвижен пост, лов. район на ловуване, прен. обхват, обсег
to be on the BEAT обхождам, патрулирам
this is off/out of my BEAT това е извън моята компетентност, товa не е по моята част
5. физ. биене вследствие на интерференция
6. ам. вестникарска сензация
the BEAT of ам. sl. човек/нещо, което надава/превъзхожда
did you ever see the BEAT of it? виждал ли си някога нещо, което да надминава това? to get a BEAT on someone ам. разг. излъгвам/изигравам някого
III. a уморен, изтощен, отмалял, капнал, унил, обезсърчен
the BEAT generation битници

beaten ['bi:tn]
1. бит, победен
2. уморен
BEATEN up разнебитен, капнал
3. отъпкан
to keep to the BEATEN track npен. вървя по отъпкания път
to go off the BEATEN track не вървя по отъпкания път, извършвам нещо необичайно
4. кован (за метал)

beater ['bi:tə]
1. n този, който бие и пр. (вж. beat)
2. бъркачка, биячка, тел за разбиване на яйца и пр
3. тупалка, бухалка
4. дървен чук
5. лов. викач

beatific [biə'tifik]
1. който прави блажен
2. разг. радостен, блажен, ангелски

beatify [bi'ætifai]
1. правя блажен
2. църк. обявявам покойник за блажен

beating ['bi'.tiŋ]
1. биене, удряне, бой
2. поражение
3. туптене. пулсиране

beatitude [bi'ætitju:d]
1. блаженство
2. църк. титла на патриарх
His BEATITUDE Негово Блаженство

beatnik ['bi:tnik]
n ам. разг. битник

beau [bou]
1. конте, франт
2. кавалер, поклонник, обожател
3. разг. приятел

beau geste ['bou'ʒest]
n фр. (pl beaux gestes) (проява на) великодушие, великодушна постъпка, жест

beau ideal [,bouai'di:əl]
n фр. образец на съвършенство/красота

beau monde ['bou'mɔ:nd]
n фр. висшето/модното общество, бомонд

beautician [bju'tiʃən]
n собственик на козметичен салон, козметик

beautification ['bju:tiri'keiʃən]
разхубавяване, разкрасяване

beautifier ['bju:tifaiə]
n разхубавяващо средство

beautiful ['bju:titul]
a хубав, красив, прекрасен, прелестен, чуден

beautify ['bju:tifai]
v разхубавявам (се), разкрасявам (се)

beauty ['bju:ti]
1. хубост, красота, прелест
that's the BEAUTY of it това му e хубавото
2. красавица
3. красиво нещо
4. прекрасен/ярък пример/образец/екземпляр
this song is a BEAUTY тази песен e нещо прекрасно
BEAUTY sleep първи сън (до получющ), BEAUTY is only skin deep не трябва да се съди само по външността

beauty parlour ['bju:ti'pa:lə]
n козметичен салон (и BEAUTY PARLOURshop)

beauty spot ['bju:tispot]
1. бенка на лицето (особ. изкуствена)
2. красива местност

beaux вж. beau

beaux arts [bou'za:]
n pl изящни изкуства

beaux yeux [bou'zjə]
n p/фр.
for the BEAUX YEUX of за хатъра/за черните очи на

beaver ['bi:və]
I. 1. зоол. бобър
eager BEAVER разг. прекалено усърден/ревностен в работата човек
2. боброва/касторена кожа
3. шапка от боброва кожа
4. дебел вълнен плат
5. sl. брадат човек
II. v работя усилено/енергично

beaverboard ['bi:vəbɔ:d]
n стр. вид талашит

bebop ['bi:bɔp]
n вид модернизиран джаз

becalmed [bi'ka:md]
a мор. неподвижен, попаднал в безветрие (за кораб)

became вж. become

because [bi'kɔz]
сj, adv защото, тъй като, понеже
BECAUSE of поради, заради, по причина/вследствие Ha

bechamel ['beʃəmel]
n готв. бял сос, бешамел

beck [bek]
I. n планински поток, ручей
II. n жест, знак, кимване
at someone's BECK (and call) изцяло подчинен/напълно покорен/винаги на разположение на някого

beckon ['bekən]
1. махвам, кимвам, правя мълчалив знак
2. повиквам с жест

become [bi'kʌm]
1. ставам (npeвръщам се от едно състояние в друго)
he became famous той се прочу/стана известен
what will BECOME of him? какво ще стане/излезе от него
2. случвам се
what has BECOME of him? какво стана с него
3. подхождам/подобавам на
4. отивам/прилягам/приличам на

becoming [bi'kʌmiŋ]
a подобаващ, подхождащ (to на), подходящ
this dress is very BECOMING тази рокля много ти прилича

becomingly a както подобава

bed [bed]
I. линия и пр., баласт, фундамент, пласт хоросан, върху който се нареждат камъни/тухли
7. геол. пласт
II. 1. слагам/изпращам да легне
2. намирам/осигурявам легло за (пре) нощуване
3. лягам си
прен. sl. спя с
4. поставям, полагам
5. слагам слама за постеля на добитък
6. разсаждам в лехи (out)
7. геол. наслоявам се, напластявам се

bedabble [bi'dæbl]
v изпръсквам, изплесквам, нацапвам

bedaub [bi'dɔ:b]
1. оплесквам, изцапвам, размазвам (с бои и пр.)
2. натруфям, окрасявам претрупано и безвкусно

bedazzle [bi'dæzl]
v заслепявам, обърквам, смайвам

bedbug ['bedʌg]
n дървеница (Cimex lectularius)

bedchamber n спалня

bedclothes ['bedklouðz]
n pl постелки и завивки (на легло), спално белъо

bedding ['bediŋ]
1. постелки и завивки, дюшеци, одеяла
2. сламена постеля за добитък
3. стр. основна настилка, фундамент
4. геол. наслойка, пласт, напластяване
BEDDING plant растение, подходящо за лехи

bedeck [bi'dek]
v окичвам, украсявам

bedevil [bi'devil]
1. обърквам, усложнявам
2. разстройвам
3. мъча, тормозя
4. вбесявам
5. оплитам, омагъосвам

bedew [bi'dju:]
v поет. оросявам, напръсквам

bedfellow ['bedfelou]
n другар по легло, близък приятел

bedim [bi'dim]
v (-mm-) замъглявам. помрачавам (очи, yм)

bedizen [bi'dizən]
v кича, труфя, украсявам безвкусно

bedlam ['bedləm]
n лудница, прен. бъркотия, хаос

bedlamite n луд човек

bed-linen ['bedlinen]
n спално белъо (чаршафи. калъфи за възг. гавници)

Bedouin ['beduin]
n скитник из пустинята, бедуин

bed-pan ['bedpæn]
n подлога

bedpost ['bedpoust]
n страничен орнаментален стълбец на старинен креват

bedraggled [bi'drægld]
a измокрен, окалян (от влачене по зeмята), за човек размъкнат. раздърпан, мърляв

bedridden ['bedridən]
a болен на легло, принуден да лежи поради болест/старост

bedrock ['bedrɔk]
1. геол. здрава основна маса, твърда земя
2. геол. най-ниският/долният пласт
3. прен. здрава основа
to get down to the BEDROCK добирам се до същината

bedroom ['bedrum]
n спалня

bedside ['bedsaid]
дългата страна на легло, прен. легло на болен
our doctor has a good BEDSIDE manner нашият лекар e много тактичен/има добри обноски към бодните
BEDSIDE table нощна масичка
BEDSIDE book книга за четене в леглото/за приспиване

bed-sit ['bedsit]
вж. bed-sitting-room

bed-sitting-room ['bed'sitiŋrum]
n комбинирана спалня всекидневна, гарсониера

bed-sore ['bedsɔ:]
n болежки/рани по тялото на болен вследствие дълго залежаване

bedspread ['bedspred]
n покривка за легло, кувертюра

bedstead ['bedsted]
n рамка на легло, креват (без пружина и завивки)

bedtime ['bedtaim]
n време за лягане

beduin вж. bedouin

bee [bi:]
1. пчела
2. трудолюбив човек
3. събиране за забавление/работа, викторина, седянка
spelling BEE викторина по правопис
to have a BEE in one's bonnet влязъл ми e бръмбар в главата, втълпил съм си

Beeb [bi:b]
рaзг. BBC (вж. List of Abbreviations)

beech ['bi:tʃ]
1. n бorn. бук (Fagus)
2. attr буков

beechen ['bi:tʃən]
a буков

beechnut ['bi:tʃnʌt]
n aм. буков жълъд

beechy ['bi;tʃi]
вж. beechen

bee-eater ['bi:'i:tə]
n зоол. пчелояд (птица) (Meropidae)

beef [bi:f]
I. 1. (pl BEEFs) говеждо месо, прен. (здрава) мускулатура
2. (pl BEEF-ves) говедо (отглеждано за месо)
II. 1. роптая. протестирам
2. оплаквам се
3. to BEEF up sl. укрепям, подсилвам

beefburger ['bi:fbə:gə]
n кюфте от говеждо месо

beefeater ['bi:fi:tə]
n разг. член на охраната на лондонската кула Тауър

beefiness ['bi:finis]
n пълнота, набитост, охраненост, сила

beefsteak ['bi:fsteik]
n говежда пържола, бифтек

beeftea ['bi:fti:]
n говежди булъон

beef-witted a глупав

beefy ['bi:fi]
1. силен, набит, мускулест
2. пълен, тежък

bee-hive ['bi:haiv]
1. пчелен кошер, прен. шумно място
2. вид дамска прическа
3. attr във/с форма на кошер

beekeeper ['bi:ki:pə]
ам. bee-master

bee-line ['bi:lain]
n права въздушна линия
to make a BEE-LINE for разг. отправям се бързо/вземам най-прекия път за

bee-master ['bi:ma:stə]
n пчелар

been вж. be

beep ['bi:p]
I. v бибикам, пиукам, бибиткам (за телефон, клаксон и пр.)
II. n бибикане, пиукане, бибиткане (на телефон, клаксон и пр.)

beer [biə]
п бира. пиво
small BEER слаба бира, прен. маловажно нещо, незначителен човек, дребна риба
BEER and skittles приятно забавление, развлечение, удоволствия

beer garden ['biəga:dn]
n бирария

beer hall ['biəhɔ:l]
n бирхале, бирария

beerhouse ['biəhaus]
вж. beer garden

beer parlour ['biə'pa:lə]
вж. beer hall

beery ['biəri]
1. бирен, лъхащ на бира
2. леко пийнал

bee's knees ['bi:zni:z]
n нещо изключително хубаво

beeswax ['bi:zwæks]
I. n пчелен восък
II. v намазвам/търкам/излъсквам с пчелен восък

beet [bi:t]
n бот. цвекло (Beta vulgaris)
sugar BEET, white BEET захарно цвекло

beetle ['bi:tl]
I. 1. бръмбар (Coleoptera)
2. разг. хлебарка
3. късоглед човек
4. вид игра със зарове
II. 1. тех. трамбовка, набивачка, тежък (дървен) чук
2. бухалка
III. v изпъквам, издавам се напред, надвисвам
to BEETLE off. sl, отивам си, запрашвам

beetle-browed ['bi:tl,braud]
1. с надвиснали/рунтави вежди
2. начумерен, свъсен

beetroot ['bi:tru:t]
1. beet
2. червено цвекло за салата, чукундур

beeves вж. beef

beezer ['bi:zə]
1. нос
2. лице, особа

befall [bi'fɔ:l]
v (befell, befallen) случвам се, ставам, сполетявам

befit [bi'fit]
1. подхождам, приличам, отивам (на)
2. подобавам (на)

befitting [bi'fitiŋ]
1. подхождащ
2. (благо) приличен

befog [bi'fɔg]
1. обгръщам в мъгла, замъглявам
2. прен. обърквам

befool [bi'fu:l]
v измамвам, изигравам, заблуждавам

before [bi'fɔ:]
I. 1. напред, от пред, предварително
2. преди това, по-рано, вече
I had never seen him BEFORE никога преди това не бях го виждал
have you met BEFORE? познавате ли се
3. някога, по-рано, преди, досега
long BEFORE много преди това
II. 1. пред
she put the cup BEFORE me тя сложи чашата пред мен
2. пред, в присъствието на
the offender was brought BEFORE the magistrate нарушителят бе изправен пред съдията
3. пред, по-горе от (по ранг, чин и пр.)
a colonel comes BEFORE a major полковникът e по-горе по чин от майора
4. преди. по-рано от
I got up BEFORE sunrise станах преди изгрев слънце
she got there BEFORE you тя стигна там преди/по-рано от теб
5. предпочитание над, пред, по-скоро..., отколкото
death BEFORE disgrace по-скоро смърт, отколкото позор
I put quality BEFORE quantity предпочитам качеството пред количеството
to be born BEFORE one's time прен. изпреварил съм времето/епохата си
to carry all BEFORE one преодолявам всичко, преуспявам във всичко, което върша
BEFORE long скоро, не след дълго. before сj преди да, по-скоро/по-рано, отколкото
he came BEFORE we expected him той дойде по-рано, отколкото го очаквахме
look BEFORE you jump прен. не върши нищо прибързано
he would starve BEFORE he stole той по-скоро би умрял от глад, отколкото да открадне

beforehand [be'fɔ:hænd]
1. преди, от по-рано, отрано
2. предварително, предсрочно
to be BEFOREHAND with избързвам, изпреварвам

befoul [bi'faul]
v замърсявам, омърсявам, прен. осквернявам, оклеветявам

befriend [bi'frend]
v отнасям се приятелеки/благосклонно към, (под) помагам в нужда

beg [beg]
1. прося, изпросвам
to BEG one's bread живея от просия
2. моля, умолявам, искам
to BEG leave to искам разрешение да
to BEG someone's pardon извинявам се на някого
I BEG your pardon? моля? какво казахте? to BEG off моля да бъда освободен (от работа, aнгажимент и пр.)
3. измъквам се, клинча
to BEG the question извъртам въпроса, измъквам се ловко от неудобно/трудно положение
I BEG to differ позволявам си да съм на друго мнение, разг. не съм съгласен
to go BEGging не съм желан, никой не ме иска (за предмет), if this piece of cake is going BEGging, I'll have it ако никой не иска това парче торта, аз ще го взема

begad [bi'gæd]
int ей богу, бога ми, честна дума

began вж. besin

beget [bi'get]
1. създавам, ставам баща на
2. прен. пораждам, причинявам, произвеждам
war BEGETs misery and ruin войната носи/причинява нищета и разруха

begetter n родител, виновник

beggar ['begə]
I. 1. просяк
2. бедняк, сиромах
3. разг. човек, човече
poor BEGGAR горкият човек, бедният, завалията
lucky BEGGAR щастливец, късметлия човек
II. 1. разорявам, докарвам до просяшка тояга
2. надминавам, превъзхождам
it BEGGARs description не може да се опише с думи

beggarly ['begəli]
1. беден, нуждаещ се
2. жалък, нищожен, презрян, окаян, просяшки
five BEGGARLY pounds някакви си мизерни пет лири
a BEGGARLY amount of learning оскъдни познания

beggary ['begəri]
1. крайна бедност, нищета
reduced to BEGGARY доведен до просия/просяшка тояга
2. просячество

begin [bi'gin]
v (began) почвам, започвам. правя първите стъпки
to BEGIN the dance откривам танците, прен. повеждам хорото
to BEGIN with, he is no more young преди всичко/първо/първо на първо той не е вече млад
begin at започвам от
to BEGIN at the beginning започвам от самото начало
begin by започвам с/като (с ger)
to BEGIN by apologizing започвам с извинение
begin on започвам да работя върху

beginner [bi'ginə]
n начинаещ. начеващ, новак

beginning [bi'giniŋ]
n започване, начало, източник, изход
pl наченки
at the BEGINNING отначало (момент)
in the BEGINNING в началото (период)

begird [bi'gə:d]
v (begirt) книж. опасвам, обкръжавам, заобикалям

begone [bi'gən]
int махай се! вън!

begonia [bi'gouniə]
n бот. бегония

begot p.t. от beget

begotten p.p. от beget

begrime [bi'graim]
v замърсявам, изцапвам

begrudge [bi'grʌdʒ]
1. изпитвам/проявявам недоволство
2. завиждам
to BEGRUDGE someone's luck завиждам на някого за късмета му
3. давам неохотно, свиди ми се

beguile [bi'gail]
1. измамвам
примамвам, подлъгвам, залъгвам (with с)
to BEGUILE someone (out) of something измъквам някому нещо с хитрина
to BEGUILE someone into/out of doing something подлъгвам някого да направи/да не направи нещо
2. отвличам вниманието (от време, грижи), прекарвам/правя да премине приятно/неусетно (врему и пр.)

beguilement n залъгване

begum ['bi:gəm]
n мюсюлманска принцеса/внсокопоставена дама

begun вж. begin

behalf [bi'ha:f]
1. in BEHALF of за, B интерес/полза на
on BEHALF of от името на, от страна на, като представител на, за сметка на
2. заради
don't be uneasy on my BEHALF не се притеснявай за мен

behave [bi'heiv]
1. държа се добре/прилично (и reft)
to BEHAVE well/badly with държа се/отнасям се добре/зле с
ill-BEHAVEd, well-BEHAVEd с лошо/добро държане
2. разг. работя, вървя, функционирам (за машина и пр.)

behaviour [bi'heiviə]
1. държане, поведение, обноски
to put someone on his good BEHAVIOUR предупреждавам някого да се държи добре
to be on one's good/best BEHAVIOUR полагам старание да се държа добре, правя поведение
2. псих. поведение, реагиране на стимули
3. тех. режим на работа

behead [bi'hed]
v обезглавявам

beheld вж. behold

behest [bi'hest]
n книж. повеля

behind [bi'haind]
I. prep зад, отзад, оттатък, отвъд
BEHIND someone's back зад гърба на/тайно от някого
BEHIND the scenes прен. зад кулисите. тайно
BEHIND closed doors при закрити врати
what is BEHIND all this? какво се крие зад всичко това? to go BEHIND someone's words търся скрит смисъл в думите на някого
2. след
he left nothing BEHIND him той не остави нищо след себе си
BEHIND schedule/time закъснял, изостанал
BEHIND the times старомоден, изостанал, отживял
II. 1. отзад. назад
to look BEHIND поглеждам назад
I've left my watch BEHIND забравил съм си часовника
2. назад (в развитие и пр.), to fall/lag BEHIND изоставам от другите
the clock runs BEHIND часовникът остава назад
III. n разг. задница, задник

behindhand [bi'haindhænd]
1. закъснял (with, in) (за плищиния и пр.)
2. остарял, изостанал

behold [bi'hould]
1. гледам, поглеждам, виждам, съзирам
2. imp виж! гледай! погледни! eто

beholden [bi'houldən]
a predic задължен, признателен

beholder [bi'houlds]
n зрител, очевидец

behove [bi'hu:v]
v impers подобава, дълг е на
it ill BEHOVEs you to complain не ти подобава да се оплакваш
it BEHOVEs me to write to him мой дълг е да му пиша

beige [beiʒ]
1. цвят на небелена вълна, неизбелен плат/платно
2. бежов цвят, беж

being ['bi:iŋ]
1. съществуване, живот, битие
to come into BEING възниквам
in BEING съществуващ, наличен
to bring/call into BEING създавам
2. живо същество, организъм, човек
human BEINGs хора
3. същество, натура
she responded to music with her whole BEING тя откликваше на музиката с цялото си същество

beings a сегашен, съществуващ, настоящ
for the time BEINGS за сега, за момента

bel [bel]
n ак., ел. единица мярка за силата на звука, бел

belabour [bi'leibə]
1. бия здраво, удрям силно, налагам
2. обиждам, ругая
3. разработвам подробно

belated [bi'leitid]
1. закъснял, забавен
2. окъснял, замръкнал

belatedly a накрай време

belay [bi'lei]
v мор. навивам, притягам (въже) около жегла
BELAYing pin колче за притягане на въжета

belch [beltʃ]
I. 1. уригвам се
2. изхвърлям със сила, изригвам, бълвам
3. прен. бълвам, сипя (обиди и пр.)
II. 1. уригване
2. изригване, бълване, избухване

belcher ['beltʃə]
n синъо шалче на бели точки

beldam ['beldəm]
1. n ост. старица
2. свадлива/зла стара жена, вещица

beldame n вещица

beleaguer [bi'lkgə]
v воен. обсаждам, обкръжавам (и прен.), блокирам

belfry ['belfrai]
n камбанария, кула с камбани, наблюдателна кула

Belgian ['beldʒiən]
I. a белгийски
II. n белгиец

Belgium n Белгия

belgravia n аристократически квартал в Лондон

belie [bi'lai]
1. опровергавам, противореча на, давам невярна представа за, създавам погрешно впечатление за, контрастирам с
his acts BELIE his words делата му противоречат на думите му
2. не оправдавам, измамвам (надежда, очаквачия)

belief [bi'li:f]
1. вяра, доверие (in)
2. мнение, убеждение
to the best of my BELIEF по мое мнение/дълбоко убеждение, доколкото знам, струва ми се, според мен
3. рел. вярване, вяра, религия

believable [bi'li:vəbl]
a правдоподобен, вероятен

believe [bi'li:v]
1. вярвам (на човек, думи и пр.)
2. вярвам, имам вяра/доверие, доверявам се (in в, на)
3. мисля, струва ми се, предполагам
I BELIEVE so струва ми се (че) да
I BELIEVE not мисля/струва ми се (че) не
4. убеден съм, че е добро/правилно/полезно
I BELIEVE in outdoor exercise убеден съм в полезността на движението на открито
believe it or not, would you BELIEVE it ако щеш вярвай, можеш ли да си представиш
to make-представям си, въобразявам си, давам си вид (че)

believer [bi'li:və]
1. вярващ, християнин
2. привърженик
he is a great BELIEVER in good meals той много обича да си похапва добре

belike [bi'laik]
adv ост. възможно, вероятно, може би

belittle [bi'liti]
v подценявам, омаловажавам

bell [bel]
I. 1. камбана
2. звънец, звънче, хлопка
3. звън на камбана/звънец
4. мор. обик. рl вахтов получас, отбелязан с камбанен звън, камбанен сигнал, означаващ получасовете на вахтата
5. (нещо с форма на) камбанка
6. бот. чашка
7. бокс сигнал за начало и край на рунд
as sound as a BELL прен. в отлично състояние
to bear (away) /ring the BELL излизам пръв, спечелвам награда
to ring a BELL разг. извиквам спомени
II. 1. слагам звънец/камбана на
2. оформям/приемам форма на камбана
to BELL the cat извършвам нещо рисковано в името на обща кауза

belladonna [belə'dɔnə]
1. бот. беладона, старо/лудо биле (Atroppa belladonna)
2. фарм. беладона

bellboy ['bеlbɔi]
п хоп, пиколо, гарсон (в хотел)

bell-buoy ['belbɔi]
n шамандура с алармена камбана

belle [bel]
n красавица, хубавица
the BELLE of the ball царицата на бала

belles-lettres [bel'letr]
n pl и с гл. в sing художествена проза, белетристика

belletrist [bel'letrist]
n есеист, критик, белетрист

belletristic [bele'tristik]
a белетристичен, художествен

bell-flower ['belflauə]
n бот. камбанка, кампанула

bell-foundry ['belfaundri]
n леярна за камбани

bell-glass ['belgla:s]
n стъклен похлупак (за растения и пр.), стъклен звънец

bell-hop ['belhɔp]
ам. sl. bellboy

bellicose ['belikous]
a воинствен, нападателен, заядлив

bellicosity [beli'kɔsiti]
n войнственост, агресивност

belligerence [be'lidʒərəns,-si]
1. войнственост
2. състояние на война

belligerency n състояние на война

belligerent [be'lidʒərənt]
I. 1. воюващ
2. воинствен
II. n участник във въоръжен конфликт, воюваща страна

bell-jar ['beldʒa:]
n стъклен звънец/похлупак/контейнер

bellman ['belmən]
n ист. глашатай

bellow ['belou]
I. 1. муча
2. рева, крещя, викам силно
3. гърмя, трещя (за оръдие)
4. свиря, вия, бушувам (за вятър)
II. n мучене, рев, вой, вик

bellows ['belouz]
n pl духало, мях (и a pair of BELLOWS)

bell-push ['belpuʃ]
n бутон за електри чески звънец

bell-wether ['belweðə]
1. овен с чан, водач на стадо
2. прен. водач, главатар

belly ['beli]
I. 1. корем, шкембе, търбух, прен. апетит, лакомия
2. стомах (и прен. гърло за хранене)
3. вътрешност (на кораб и пр.)
4. изпъкналост, издутина
5. муз. горен профил на струнен инструмент
to have fire in one's BELLY обзет съм/горя от вдъхновение
II. v издувам се (за платна на кораб и пр.)

belly-ache ['belieik]
I. n разг. колики
II. v хленча, вайкам се, мърморя

belly-band ['belibænd]
n подпруга, коремен ремък (на кон)

belly-button ['belibʌtn]
n разг. пъп

belly-dance ['belida:ns]
n кючек

bellyful ['beliful]
n (пре) достатъчно количество
to get/have a BELLYFUL of насищам се на, пресищам се от

belly-landing ['belilændiŋ]
n aв. принудително кацане без спускане на колесниците

belly-laugh ['belila:f]
n гръмък/неудържим смях

belly-pinched a изгладнял

belong [bi'lɔŋ]
1. принадлежа, собственост съм (to на)
2. отнасям се, спадам, числя се (to към), част съм (in от)
3. принадлежа, спадам (to към), мястото ми е
I BELONG here роден съм/живея тук
where does this book BELONG? къде е мястото на/къде стой тази книга
4. приобщен съм към, свързан съм с, прилягам към
he BELONGs той спада към/е от нашите, мястото му е при нас

belongings [bi'lɔŋiŋz]
1. принадлежности, лични вещи, багаж
2. разг. семейство, близки, домашни

beloved [bi'lʌvd]
а, n обик. любим, многообичан, възлюблен

below [bi'lou]
1. долу, отдолу, надолу
to go BELOW слизам долу (от по-горен eтаж), мор. слизам от палубата в кабините и пр
2. по-долу, по-нататък (на страница, в книга, по наклон, течение и пр.) по-долу, по-ниско, под (за степен, стойност, количество, качество и. пр.)
there were пo apples BELOW 50 p нямаше ябълки по-долу от 50 пенса
it is five degrees BELOW freezing point пет градуса под нулата е
BELOW her dignity под достойнството и

belt I. 1. колан, каши, ремък, пояс
2. пояс, зона, район
green BELT зелен/полезащитен пояс
cotton BELT памукопроизводителен район
3. тех. трансмисионен ремък, конвейер, воен. пълнител за автомат
BELT line/way ам. околовръстна трамвайна/жп линия, околовръстно шосе
to hit below the BELT бокс, борба нанасям непозволен удар, прен. постъпвам непочтено
to puff in/tighten one's BELT намалявам разходите си, стягам каиша
II. 1. опасвам, препасвам, обгръщам
2. бия с каиш, разг. бия с юмруци
3. втурвам се, хуквам
4. to BELT up млъквам

belting ['beltiŋ]
1. (материал за) колани/каиши
2. бой с каиш, пердах

belt-saw ['beltsɔ:]
n тех. банциг

bemoan [bi'moun]
v оплаквам, скърбя за

bemuse [bi'mju:z]
v обърквам, смайвам, слисвам, изумявам

Ben [ben]
I. n шотл. въгрешната стая (обик. в двустайна къщички)
II. n шотл. планински връх, висока планина

bench [bentʃ]
I. 1. скамейка, пейка, седалка
2. място/длъжност на съдия, съд (илище), събир. съдии
3. банка/място за сядане, тезгях
4. работна маса (на обущар, дърводелец и пр.), on the BENCH заемащ/изпълняващ длъжност на съдия, сп. резервен играм, играч, временно отстранен от игра
II. 1. снабдявам с/поставям скамейки
2. включвам в състава на съд/жури и пр
3. сп. отстранявам играч от мач/състезание

bencher ['bentʃə]
1. юр. старши член на юридическа асоциация в Англия
2. депутат в Английския парламент

bend [bend]
I. 1. извивам (се), превивам (се), прегъвам (се), свивам (се), изгърбвам се
2. навеждам се (down, over), покланям се
3. подчинявам, превивам, пречупвам (воля)
to catch someone BENDing улавям някого в неизгодно/неблагоприятно положение
4. sl. извращавам, изопачавам (закои. прaвило)
5. отклонявам, насочвам в друга посока, отправям
he bent his steps from the path той се отклони от пътеката
ail eyes were bent on me всички очи бяха отправени/насочени към мен
6. правя завой
the road BENDs several times шосето завива няколко пъти
7. to BEND one's mind съередоточавам се (to върху)
8. to be bent on (doing) something решен съм на/замислил съм/наумил съм си нещо/да направя нещо
9. мор. завързвам/привързвам с възел
10. насочвам, съсредоточавам, напрягам
to BEND the ear слушам внимателно
II. 1. извивка, завой, чулка, огънато място/част
round the BEND разг. луд, побъркан
2. вид моряшки възел
3. sl. гуляй
III. 1. бom. полска степна трева, полевица (Agrostis)
2. степ

bender ['bendə]
1. плоски клещи
2. рaзг. гуляй, пиянство

beneath [bi'ni:0]
I. 1. (отлолу) под. по-долу от
2. под. недостоен за
BENEATH criticism под всяка критика
BENEATH dignity под. достоинство то (на някого)
BENEATH contempt незаслужаващ дори презрение
it is BENEATH you to complain недостойно е за теб да се оплакваш
to marry BENEATH one встъпвам в неравен брак
II. adv' долу. отдолу. по-долу

benedick ['beni'dik]
n младоженец (особ. за бивш заклет ерген)

Benedictine [beni'diktin]
I. a бенедиктински
II. 1. монах от бенедиктинския орден
2. бенедиктин (лиkъор). benediction n 1. благославяне. благословение
2. блаженство
3. благодат, божи дар

benediction n благословия

benedictory a благославящ

benefaction [beni'fækʃn]
n благодеяние, дарение, благотворителност

benefactor ['benifæktə]
n благодетел, благотворител. дарител

benefactress ['benifæktris]
n благодетелка, благотворителка, дарителка

benefice ['benifis]
n (доход от) завещан на църквата имот

beneficence [bi'nefisəns]
1. благотворителност
2. добро дело, благодеяние
3. дарение, дар

beneficent [bi'nefisənt]
1. благодетелен, благотворителен
2. благотворен

beneficial [beni'fiʃəl]
1. благотворен
2. полезен, изгоден

beneficiary [beni'fiʃəri]
n облагодетелствувано лице (особ. чрез получаване по зивещачие' на пари. имот и пр.), юр. наследник

benefit ['benifit]
I. 1. облага, полза, изгода, печалба, помощ
to give someone the BENEFIT of the doubt оправдавам някого поради липса на доказателства за вината му
for the BENEFIT of заради, за доброто на (обик. ирон.)
2. предимство, привилегия
BENEFIT of clergy ист. неподсъдност на духовенството от граждански съд
3. издръжка/парична помощ от фонд обществено осигуряване и пр
4. бенефис
5. представление и пр. с благотворителна цел
II. 1. помагам. облагодетелствувам
2. имам/извличам полза, спечелвам (by, from от)

benefit club ['bеnifitklʌb]
вж. benefit society

benefit of clergy ['benifitəv,klə:dʒi]
n помощ/разрешение/благословия на църквата
without BENEFIT OF CLERGY шег. без официален брак и пр

benefit society ['benifitsə'saiəti]
n взаимоспомагателна каса/дружество

Benelux ['benilʌks]
n регионална икономическа групировка/обединение между Белгия, Холандия и Люксембург

benevolence [bi'nevələns]
1. доброжелателство, благocклонност
2. щедрост, благотворителност, великодушие, доброта, човеколюбие

benevolent [bi'nevələnt]
1. доброжелателен, благосклонен
2. щедър. благотворителен, великодушен, добър, човеколюбив

bengal light [ben'gɔ:l(i)lait]
n бенгалски огън

benighted [bi'naitid]
1. замръкнал, окъснял
2. прен. необразован, тънещ в невежество

benign [bi'nain]
1. добър, благ, приятен, мил, любезен
2. благоприятен, мек (за к. шмит)
3. плодороден (за почва)
4. мед. лек, доброкачествен

benignant [bi'nignənt]
1. мил, любезен, благ
2. благотворен. здравословен. мек
3. benign

benignity [bi'nigniti]
1. добродетелност. добросърдечпост, благост
2. любезност, мекост. мекота
3. добрина, услуга

bent [bent]
1. n склонност, степен на напрежение
follow one's BENT следвам влеченията си
to the top of one's BENT до насита
2. v p.p. от bend склонен, решен (on)
be BENT on имам за цел да

benumb [bi,пʌт]
1. v вдървявам, вцепенявам, вкоченявам
hands BENUMBed by/with cold вкоченени от студ ръце
2. прен. притъпявам. сковавам, парализирам (ум, чувства, действия)

benumbed a изтръпнал, безчувствен

benzene [ben'zi:n]
n хим. бензол

benzine [ben'zi:n]
n бензин

benzoin ['benzouin]
n бензое, тамян

benzol ['benzol]
n хим. бензол (суров)

benzoline ['benzɔli:n]
вж. benzine

bequeath [bi'kwhθ]
1. юр. завещавам (и. иот. пари)
2. предавам/оставям/завещавам на потомство (идеи, пример и пр.)

bequest [bi'kwest]
1. n юр. завещание, завещаване
2. наследство

berate [bi'reit]
v смъмрям остро, гълча, сгълчавам

Berber ['bə:bə]
I. a берберски
II. 1. бербер
2. берберски език

bereave [bi'ri:v]
1. (pt-pp bereft) отнемам, лишавам (of от)
ограбвам (щaстиe. нaдеждa и пр.)
2. (pt. рр bereaved) съкрушавам, правя безутешен, отнемам близък (за смърт)
to be BEREAVEd ofone's parents загубвам родителите си. оставам сирак
the BEREAVEd опечалените

bereavement [bi'rirvmənt]
n тежка загуба (при смърт)

bereft вж. berieve

beret ['berei,'beri,ам.bə'rei]
n барета, кепе, таке

berg [bə:g]
вж. iceberg

bergamot ['bə:gəmɔt]
1. n бот. бергамот (Citrus bergamia)
2. плодът на дървото бергамот
3. есенция от кората на бергамота
4. ароматична билка

berhyme [bi'raim]
1. пиша стихове за
2. осмивам в стихове

beriberi ['beri'beri]
n мед. бери-бери

berry ['beri]
I. 1. бот. дребен безкостилков плод (ягода. малина, боровинка и пр.)
2. бот. месест семков плод (домат, грозде, банан и пр.)
3. зрънце, зърно на кафе, зрънце на хайвер
4. sl. лира, долар
II. v раждам/давам плод (за ягода, малина и пр.)
2. бера (ягоди. малини и пр)

berserk ['bə:zək]
I. n мит. скандинавски войн. сражаващ се с дива ярост
II. a обезумял, изпаднал в дива ярост
to be/go BERSERK обезумявам, побеснявам, изпадам в дива ярост

berth [bə;θ]
I. n 1-легло, спално място (в пароход, спален вагон и пр.)
2. каюта
3. котвено място, място на кораб до кей
4. място, длъжност, служба, работа
to find a snug BERTH намирам си лека и приятна работа
to give a wide BERTH to прен. държа се на разстояние от, избягвам. огбягвам
II. 1. привързвам. закотвям (лодка, кораб)
2. настанявам в легло/каюта
3. настанявам на работа/служба

Bertha ['bə:θə]
n широка обла, покриваща раменете яка

beryl ['beril]
n минер, берил

beseech [bi'si:tʃ]
v (besought) моля настоятелно, умолявам, прося

beseem [bi'si:m]
v приличам. подхождам, подобавам
it ill BESEEMs you to sulk не ти прилича да се цупиш

beset [bi'set]
1. обкръжавам, заобикалям
2. обсаждам, нападам
3. затормозвам, спъвам
4. отрупвам, обсипвам (с въпроси и пр.)
BESET with jewels осеян със скъпоценни камъни
5. преграждам, блокирам, задръствам (шосе, път и пр.), BESETting sin най-силно и най-често изкушаващият грях

besetting a (за грях) най-голям

beshrew [bi'ʃru:]
v ocm., шег.
BESHREW you! дявол да те вземе! мътните те взели!

beside [bi'said]
1. до, при. край, близо до
2. освен, в допълнение към
3. в сравнение с
BESIDE his your guilt seems a trifle в сравнение с неговата твоята вина изглежда незначителна
4. извън, далеч от
BESIDE the mark/point/question съвсем неточно/неуместно
BESIDE oneself with извън себе си от (радост, гняв и пр.)

besides [bi'saidz]
I. adv освен това, при това, на това отгоре, нещо повече, в допълнение, още
II. 1. освен
2. в допълнение на
there are five of them BESIDES Jim освен Джим има още петима

besiege [bi'si:dʒ]
1. воен. обсаждам, обкръжавам
2. тълпя се около
3. отрупвам, обсипвам (с въпроси, молои и пр.)

beslaver [bi'sleivə]
v оплюнчвам. олигавям, прен. лаская прекалено/до втръсване

besmear [bi'smiə]
v нацапвам. оплесквам, размазвам, измърсявам, прен. клеветя, петня (име, репутация и пр.), черня

besmirch [bi'smə:tʃ]
1. мърся, омърсявам
2. петня, черня

besom ['bi(:)zəm]
n метла от клони

besotted [bi'sɔtid]
1. зашеметен, замаян (от пиене и пр.)
2. увлечен, запален, влюбен сляпо

besought вж. beseech

bespangle [bi'spæŋgl]
v обсипвам/гарнирам с пайети

bespatter [bi'spætə]
1. v опръсквам, оплисквам, оплесквам, окалвам
2. прен. оклеветявам, охулвам, опетнявам

bespeak [bi'spi:k]
1. v (bespoke, bespoke/n) поръчвам/запазвам/ангажирам предварително (стая, маса, билети и пр.)
bespoke bootmeker/tailor обущар/шивач, койтора боти по поръчка
bespoke dress/overcoat рокля/палто, ушити по поръчка
2. соча, подсказвам, говоря за, издавам, означавам, свидетелствувам за
3. предвещавам

bespectacled [bi'spektəkld]
a очилат, с очила

bespoke вж. bespeak

besprinkle [bi'spnnki]
v напръсквам, попръсквам, поръсвам

best [best]
I. a прев. cm. от good най-добър, най-хубав, най-удобен, най-благоприятен, най-изгоден, най-же-лан
the BEST part of повечето/по-голямата част от
o/s BEST girl разг, възлюбена, изгора, симпатия
to make the BEST use of something използувам нещо най-пълно/рационално
II. 1. най-добре, най-хубаво
2. най-вече, повече от всичко
тy BEST hated man най-омразният ми човек
she loves him BEST тя обича най-много него
you had BEST go now най-разумно e да си вървиш сега
III. n най-доброто, най-хубавото
to hope for the BEST надявам се, че всичко ще мине/ще се нареди добре
at BEST в най-добрия случай
at one's BEST в най-добрия си вид/форма
in one's (Sunday) BEST с най-хубавите си дрехи
to do one's BEST правя всичко възможчо
all for the BEST с най-добри намерения, за добро
at the BEST of times при най-добрите обстоятелства
all the BEST всичко най-хубаво (пожелание)
to get/have the BEST of someone вземам връх/предимство/надминавам/надхитрявам някого
to get/have the BEST of it спечелвам, побеждавам, успявам (в спор и пр.)
to the BEST of one's abilities според възможностите си
to make the BEST of things задоволявам се/примирявам се с това, което е/което имам
to make the BEST of извличам максимална полза/изгода от
to make the BEST of one's opportunities използувам докрай възможностите си
to give someone BEST признавам превъзходството на някого
to turn out for the BEST свършвам добре, оправям се
to the BEST of my judgement доколкото мога да преценя
with the BEST не по-зле от другите/от най-добрите
IV. v разг. побеждавам, надхитрявам, превъзхождам

bestial ['bestiəl]
a животински, скотски, гаден, скверен, отвратителен

bestiality [besti'æliti]
n скотщина, диващина, бруталност, жесткост, гнусотия, гадост

bestialize ['bestiəlaiz]
v оскотявам

bestiary ['bestiəri]
n средновековна сбирка от басни, алегории

bestir [bi'stə:]
1. раздвижвам се, рачмърдвам се
2. залягам, правя усилие, напрягам се

best man [best'mæn]
n шафер

bestow [bi'stou]
1. давам, предавам, връчвам
дарявам (on, upon)
to BESTOW a title/honours on давам/награждавам с/присъждам титла/звание/степен
to' BESTOW confidence on оказвам доверие на
2. отделям. посвещавам (вреие и пр.)
he BESTOW ed a lot of time on his studies той отдели/посвети много време на своите прочучвания
to BESTOW one's affection on влюбвам се в някого
to BESTOW the bride ост. предавам булката на младоженеца
3. поставям. настанявам, намествам, разг. приютявам. подслонявам

bestowal [bi'stouəl]
1. даване, предаване
2. дарение, даряване, дар

bestrew [bi'stru:]
1. v поръсвам, посипвам. осейвам, покривам
2. разпръсквам наоколо, разпилявам
3. разпилян/разпръснат съм по
papers BESTREWed the street вестници лежаха разпилени по улицата

bestride [bi'straid]
v (bestrode, bestridden) сядам на възсядам, яхам (коп. стол и пр.)
bestrode вж. bestride

best seller ['best'selə]
1. нещо, коего много се търси и веднага се разпродава (книга, грамофонна плоча и пр.), бестселър
2. писител, чинто книги се продават в огромни тиражи

bet [bet]
I. 1. басиране, обзалагане, бас, облог
to make a BET обзалагам се, хващам се на бас
to take a BET приемам бас
2. разг. мнение
my BET is that she has lost her way според мен тя сее загубила
3. начин на действие
your BET is to leave the town разг. най-добре ще направит да напуснеш града
II. v басирам се, обзалагам се. бас държа
I BET разг. разбира се, сигурен съм, бас лържа
you BET разг. разбира се, может да бъдеш/бъди сигурен

beta ['bi:tə]
1. гръцката буква бета
2. втори по големина/значение (за оценка и пр.), астр. втората по яркост звезда в съзвездие
BETA particles/rays фаз. бета частици/лъчи

betake [bi'teik]
1. отивам, отправям се (to към)
2. отнасям се до, обръщам се към, прибягвам до
3. посвещавам се, отдавам се (to на) (работа, запимание и пр.)
to BETAKE oneself to one's heels плюя си на петите, бягам

bethink [bi'θink]
1. размишлявам, обмислям. обсъждам
2. reft сномням си. припомням си. betide v случвам се, сполетявам (само в inf и 3 л. eд. ч. на pres subj)

betide v само подчин. накл. сполита, случва се
woe BETIDE him горко му, тежко му!

betimes [bi'taimz]
1. рано, навреме, овреме, своевременно
2. бързо

betoken [bi'toukən]
1. означавам, знача, показвам
2. вещая, предсказвам
that BETOKENs no good гова не предвещава нищо добро

betook вж. betake

betray [bi'trei]
1. издавам, предавам (to на) (неприятел и пр.)
2. изменям на
3. разкривам, показвам
to BETRAY oneself издавам се
4. заблуждавам, измамвам
to BETRAY someone into an error въвеждам някого в заблуждение
5. излъгвам/измамвам и изоставям (жена)

betrayal [bi'treiəl]
n измама, предателство, измяна

betrayer n предател, изменник

betroth [bi'trouθ]
v обручвам, сгодявам
to be BETROTHed to сгоден съм за

betrothal [bi'trouðəl]
n годеж

betrothed [bi'trouðid]
I. a сгоден
II. n годеник, годе ница

better ['betə]
I. 1. по-добър, по-подходящ
2. по-голям
the BETTER part по-голямата част, мнозинството, повечето
for BETTER (or) for worse за добро или за зло. каквото и да се случи
she is no BETTER than she should be тя e жена със съмнително поведение, не е стока
II. adv cравн. cm. от well по-добре (и здравословно), по-хубаво, повече
all the BETTER, so much the BETTER толкова по-добре
to be BETTER off по-охолен/по-заможен/по-богат съм
had/I'd BETTER по-добре/най-разумно би било да
III. 1. one's BETTERs по-възрастните, по-опитните, по-високопоставените
2. to get the BETTER of надхитрявам, надвивам, побеждавам. вземам връх
IV. 1. подобрявам (се) /поправям (се) /възстановявам (се) здравословно
2. надминавам
to BETTER oneself подобрявам си материалното/общественото и пр. положение
V. n човек, който се басира/обзалага (на състезаниня и пр.)

betterment ['betəmənt]
1. подобряване, подобрение, напредък
2. повдигане на стойността на недвижим имот

betting ['betiŋ]
n бас, басиране, обзалагане

betting-shop ['betiŋʃɔp]
п кантора на букмейкър

bettor вж. better

between [bi'twi:n]
adv prep между, помежду
BETWEEN ourselves/you and me (само) между нас казано
in BETWEEN междувременно, между, помежду
BETWEEN whiles в промеждутъците, от време на време
far BETWEEN на големи промеждутъци, рядко
BETWEEN whiles през това време
BETWEEN the devil and the deep blue sea в безизходно положение
BETWEEN hay and grass ни това ни онова
BETWEEN whiles през това време
BETWEEN wind and water прен. на опасно уязвимо място
in BETWEEN измежду

betwixt [bi'twikst]
поет. ост. between
BETWIXT and between по средата, нито едното, нито другото, ни риба, ни рак

bevel ['bevəl]
1. n тех. откос, фаска
2. подвижен винкел
BEVEL gear конично зъбно колело, ангренаж

beverage ['bevəridʒ]
n питие, напитка

bevy ['bevi]
1. група (особ. от млади жени)
2. орляк. ято

bewail [bi'weil]
v ридая за, оплаквам, окайвам

beware [bi'wɛə]
v (само в imp или inf c of) внимавай, пази се от

bewilder [bi'wildə]
v обърквам, смущавам, озадачавам

bewilderment [bi'wildəmənt]
n смущение, обърканост, озадаченост

bewitch [bi'witʃ]
1. омагъосвам
2. пленявам, очаровам. омайвам
3. омотавам, уплитам

bewitching a омаен

bewitchment [bi'witʃmənt]
1. магия
2. чар, омая

bey [bei]
n ист. бей

beyond [bi'jɔnd]
I. 1. оттатък, отвъд, от другата страна на
2. по-далеч от, извън
3. по-късно от
4. над, извън, свръх
BEYOND repair съвсем негоден, непоправим
it is BEYOND me нe мога да гo проумея
this is BEYOND a joke това вече минава границите на шегата
BEYOND praise просто не можеш да го нахвалиш
4. във въпрос/или отр. изр. освен
she has nothing BEYOND her pension тя няма нищо друго освен пенсията си
II. adv отвъд, оттатък, от другата страна
III. n онзи свят, неизвестното
at the BEYOND много далеч, накрай света
the back of BEYOND много отдалечено/недостъпно място, диарбекир

bezant ['bezant]
1. ист. златна/сребърна монета
2. арх. орнамент във формата на редица от дискове

bezel ['bezəl]
1. скосеният край на длето
2. фасет
3. гнездо (за камък на пръстен)
4. жлеб (за стъкло на часовници и пр.)

bezique [bi'zi:k]
n игра на карти за двама/четирима души

bhang [bæŋ]
n индийски коноп, хашиш

biannual [bai'ænjuəl]
a ставащ/излизащ два пъти годишно

bias ['baiəs]
I. 1. отклонение, наклон, полегата линия
2. верев, веревна кройка, диагонален шев
cut on the BIAS скроено на верев
BIAS binding веревно парче (за поръбване и пр.)
3. предразположение, склонност, интерес
4. пристрастие (towards, in favour of към, в полза на)
5. предубеждение (against към), предразсъдък
6. рад. смесване, сфазиране
II. v повлиявам, предразполагам, предубеждавам
III. a диагонален, веревен
IV. adv диагонално, косо, на верев, полегато

biased ['baiəst]
a предубеден. пристрастен

biassed вж. biased

bib [bib]
I. 1. лигавниче
2. горната част на престилка
II. v ост. разг. пия много, пиянствувам, къркам

bibber ['bibə]
n пияница, къркач

bibcock ['bibkɔk]
n канелка, кран

bibelot ['bi:blou]
n изящна дреболийка, скъпоценна/антикварна рядкост

bible ['baibl]
1. библия
2. настолна книга, ръководство

biblical ['biblikəl]
a библейски

bibliographer [bibli'ɔgrəfə]
n библиограф

bibliography [bibli'ɔgrəri]
n библиография, книгопис

bibliomania [bibliə'meiniə]
n мания за събиране/колекциониране на книги, библиомания

bibliophile ['bibliəfail]
n колекционер на книги, библиофил

bibliopole ['bibliəpoul]
n продавач на редки и ценни книги, букинист

bibulous ['bibjuləs]
a който много пие

bicameral [bai'kæmərəl]
a двукамарен (за парламент)

bicarbonate [bai'ka:bəneit]
1. хим. бикарбонат
2. простонар. сода бикарбонат (и BICARBONATE of soda)

bicentenary [baisen'ti:nəri]
I. a двестагодишен
II. n двестагодишнина

bicentennial [baisen'teniəl]
I. 1. двестагодишен
2. ставащ/случващ се на двеста години
II. n (чествуване на) двестагодишнина

bicephalous [bai'sefələs]
a бот., зоол. двуглав

biceps ['baiseps]
n анат. двуглав мускул, бицепс

bicker ['bikə]
I. 1. карам се, препирам се, дърля се
2. ромоля. бълбукам, потраквам, плющя, шибам (за дъ. жд)
3. пост. мъждукам, трепкам, припламвам
II. n врява, караница, препирня

bicolour ['bai,kAlə]
a двуцветен

biconcave [bai'kɔnkeiv]
a двойно вдлъбнат

biconvex [bai'kɔnveks]
a двойно изпъкнал

bicuspid [bai'kʌspid]
a анат. преден/лъжлив/малък кътник

bicycle ['baisikl]
I. n велосипед, колело
II. v яздя/карам колело/велосипед

bicyclist ['baisiklist]
n велосипедист

bid [bid]
I. 1. ост. поет. казвам, заповядвам, нареждам
to BID farewell/goodbye сбогувам се, прощавам се
3. (рt, pp bid) предлагам цена, наддавам (при търг), карта анонсирам
4. ост. nokaнвaм
BIDden guest поканен/зван гост
to BID defiance to ост. държа се предизвикателно с, проявявам неподчинение към
to BID fair to (с inf) обещавам/давам изгледи да
to BID up покачвам цена чрез наддаване (на търг)
II. 1. предлагане на цена, предложена цена, оферта (на търг)
2. ам. разг. покана
3. карта анонс
4. опит, начинание, усилие, призив
to make a BID for sympathy правя опит да спечеля съчувствие

biddable ['bidəbl]
1. послушен, покорен
2. бридж обявим (за цент)

bidden вж. bid

bidder ['bidə]
n лице, което наддава на търг
the highest BIDDER лице, което предлага най-висока цена (на търг)

bidding ['bidiŋ]
1. наддаване (на търг)
2. карти обявяване, анонс
3. покана, призив
4. заповед

biddy ['bidi]
1. разг. чистачка
2. sl. жена

bide [baid]
v ост. стоя, оставам
to BIDE one's time изчаквам благоприятен случай/удобен момент, чакам да му дойде времето

biennial [bai'eniəl]
I. 1. двугодишен
2. който става през година
II. 1. биенале
2. бот. двугодишно растение

bier [biə]
n носило/поставка за ковчег, прен. гроб

biff [bif]
I. n sl. силен удар/плесница
II. v sl. цапвам, фрасвам

biffin ['bifm]
n готв. тъмночервена ябълка

bifid ['baifid]
a бот. разделен/разцепен на две части, двуделен

bifocal [bai'foukl]
a двуфокусен, бифокален

bifocals [bai'fouklz]
n pl бифокални очила

bifurcate ['baifəkeit]
v раздвоявам се, разклонявам се (за дърво, реки. път и пр.)

bifurcation [baifə'keiʃn]
n раздвоение, разклонение, вилка

big [big]
1. голям, едър, висок, наедрял, прен. значителен, крупен
the B-Four пол. Четиримата големи
2. силен, висок (за глас)
3. важен, виден, надменен, надут
BIG bug/Chief/Daddy/gun/noise/pot/shot/wig sl. важна особа, голямаклечка. големец
BIG talk/words самохвалство, големи приказки
BIG head разг. самомнение, самомнителен/тщеславен човек
4. порасъл, възрастен
5. щедър, великодушен, благороден
6. бременна (и BIG with child)
7. главен, важен
the BIG issue най-спорният/оспорваният въпрос
too BIG for one's boots/breeches/shocs главозамаян, самонадеян, възгордял се
to come/go over BIG имам успех, правя голямо впечатление

bigamist ['bigæmist]
n двуженец

bigamous ['bigəməs]
a двубрачен

bigamy ['bigəmi]
n двубрачие, двуженство, бигамия

big ben ['big'ben]
n (камбаната на) часовниковата кула на сградата на Английския парламент

big-hearted ['bigha:tid]
a щедър, великодушен, с широко сърце

big horn ['big'hɔ:n]
n сев. -ам. дива овца

bight [bait]
1. въжена примка
2. завой, извивка, чупка (на река, бряг и пр.)

big mouth ['bigmauθ]
n самохвалко, бърборко

bigot ['bigət]
n сляп привърженик, тесногръд човек, фанатик

bigoted ['bigətid]
a фанатичен, тесногръд, предубеден

bigotry ['bigətri]
n прекалена/сляпа набожност, фанатизъм, тесногръдие

big tree ['bigtri:]
n ам. бот. гигантска секвоя

bijou ['bi:ʒu:]
I. n фp. (pl-x) скъпоценност, накит, бижу
II. a мъничък, изящен, съвършен

bijouterie [bi'ju:təri:]
n фр. скъпоценности, украшения, бижута

bike [baik]
I. 1. велосипед
2. моторетка
3. мотоциклет
II. v карам велосипед/моторетка/мотоциклет

bikini [bi'ki:ni]
1. n. бански костюм бикини
BIKINI briefs дамски пликчета бикини

bilabial [bai'leibiəl]
I. фон. a двуустен, билабиален
II. n билабиален звук

bilateral [bai'lætərəl]
a двустранен

bilberry ['bilbəri]
n бот. боровинка (Vaccinium myrtillus)

bilboes ['bilbouz]
n pl дълги железни вериги, окови

bile [bail]
1. физиол. жлъчка (течност)
2. жлъчно заболяване
3. прен. злъч. злоба, яд, раздразнителност

bilge [bildʒ]
I. 1. мор. най-широката част на дъното на кораб
2. BILGE-water
3. sl. глупости, безсмислици
4. най-издутата част на буре
II. v пробивам се, пропускам вода (за дъно на кораб)
2. издувам се, подувам се

bilge-water ['bildʒ.wɔtə]
n мръсна/воняща трюмна вода

bilharziasis [bilha:'ziəsis]
n мед. хронично заболяване, причинено от глисти/тении и пр

biliary ['biliəri]
a физиол. жлъчен

bilingual [bai'liŋgwəl]
I. a двуезичен
II. n човек, говорещ два езика като родни

bilious ['biliəs]
1. жлъчен
2. страдащ от жлъчка
3. прен. злъчен, заядлив, избухлив, раздразнителен

bilk [bilk]
1. замъквам, завличам, измъквам се, без да платя на (някого), he BILKed us out of the money той се измъкна, без да ни плати
2. измъквам се/из-плъзвам се от (преследвачи)
3. спирам (развитие на нещо), разбивам (надежди и пр.)

bilker ['bilkə]
n измамник, мошеник

bill [bil]
I. 1. сметка (за доставени стоки, извършени услуги и пр.), фактура
BILL of quantities проектодокументация, проектосметка
2. BILL of exchange полица, менителница, разписка
3. законопроект
to pass/reject a BILL приемам/отхвърлям законопроект
4. юр. иск
5. бюлетин, циркуляр
6. обява, обявление, афиш, плакат
програма (за театър, концерт и пр.), to head/top the BILL името ми е с едри букви на първо място в афиша
7. списък, инвентар
8. ам. банкнота
9. забавление, програма
to change the (play-) BILL сменям обявената програма
to fill the BILL задоволявам, подхождам, достатъчен съм, отговарям на изискванията, свършвам работа
II. 1. обявявам, разгласявам, афиширам
BILLed to appear as обявено е, че ще играе в ролята на
2. разлепям афиши
3. правя списък
4. изготвям сметка
5. изпращам сметка
III. 1. човка, клюн
2. връх на котва
3. козирка
IV. v целуваме се с човки
прен. разменяме си милувки/целувки, гукаме си (и to BILL and coo)
V. 1. ист. бойна брадва със закривено острие
2. billhook

billboard ['bilbɔ:d]
n ам. дъска/табло за обяви/афиши

billet ['bilit]
I. 1. воен. разквартировъчен билет
2. Обик pl квартири за войници
3. разг. работа, служба, длъжност, пост
4. бележка
II. v разквартирувам (войници в град. къща и пр.)
III. 1. дърво, пън. цепеница
2. метална пръчка, ост. палка

billet-doux ['bilei'du:]
n (pl billets-doux) фр. любовно писмо

billfold ['bilfould]
n ам. портфейл (за банкиоти)

billhead ['bilhed]
n бланка на търговска фирма за изпращане на сметки

billhook ['bilhuk]
n овощарско сечиво за кастрене на дървета

billiards ['biliədz]
n pl с гл. a sing билярд

billingsgate ['biliŋzgeit]
n вулгарен език, ругатни, хокане

billion ['biliən]
1. билион
2. ам. милиард

billionaire [.biljə'nɛə]
n ам. милиардер

bill of entry ['biləv'entri]
n митническа декларация

bill of fare ['biləv'fɛə]
n меню, листа, прен. програма

bill of health ['biləv'helθ]
n мор. удостоверение за здравословното състояние на екипажа преди и по време на пътуването
a clean BILL OF HEALTH удостоверение, че няма инфекциозно заболяване на борда, прен. добра оценка/характеристика
a foul BILL OF HEALTH мор. неудовлетворително санитарно състояние на кораб

bill of indictment ['biləvin'daitmənt]
n обвинителен акт

bill of lading ['biləv'leidiŋ]
n търг. товарителница

bill of sale ['biləv'seil]
n документ за прехвърляне на собственост

billon ['bilən]
1. нископробно сребро, билон
2. монета от билон

billow ['bilou]
I. n огромна морска вълна
рl поет. вълни, талази, море (и прен.)
II. 1. издигам се/нося се на талази
2. издувам се

billowy ['biloui]
1. издигащ се на талази
2. вълнист. хълмист (за местност)
3. бухлат

bill-poster ['bilpoustə,-stikə]
n разлепвач на афиши

billy ['bili]
n туристическа тенджерка/съдинка за храна

billy-can ['bilikæn]
вж. billy

billycock ['bilikɔk]
n ост. шапка, бомбе

billy-goat ['biligout]
n козел

billyh n ам. тояга, пръчка, палка

billy-o ['biliou]
n like BILLY-O разг. силно, много, здравата

biltong ['biltoŋ]
n сушено на слънце месо, пастърма

bimetallic [baimi'tælik]
1. двуметален
2. ик. с двойна метална валута

bimetallism [bai'metəlizm]
n ик. двойна метална валута, биметализъм

bimillenary [baimi'li:nəri]
n период от две хилядолетия, двехилядна годишнина

bimonthly [bai'mʌnθli]
I. 1. двумесечен
2. излизащ/ставащ/провеждан два пъти месечно
3. излизащ/стaващ/провеждан през месец/на всеки два месеца
II. n периодично издание, излизащо през месец/два пъти месечно
III. adv двумесечно, на всеки два месеца, два пъти месечно

bin [bin]
1. съд, сандък (за съхраняване на хляб. брашно, жито, въглища и пр.)
2. отделение/помещение за бутилирани вина
3. кофа за боклук
4. конопена торба за бране на хмел

binary ['bainəri]
1. двоен, удвоен
BINARY measure муз. двувременен такт
BINARY compound хим. двуелементно съединение
2. разположен на чифтове
3. двучленен
4. мат. двоичен
BINARY digit вж. bit
5. BINARY (star) астр. двойна звезда

binate ['baineit]
a бот. растящ на чифтове, срепщуположен (за листа)

bind [baind]
I. 1. връзвам. свързвам, привързвам
стягам, пристягам (down to, on)
2. заклещвам (се), възпрепятствувам, възпрепятствуван съм
3. превързвам рана (up)
4. подвързвам (книга и пр.)
5. стягам (се), втвърдявам (се) (за тесто, бетон и пр.), сковавам се (от студ), споявам
stones bound together with cement зациментирани камъни
6. затягам, запичам (стомах)
7. sl, досаждам, отегчавам
8. задължавам, изисквам, обвързвам (със закон и пр.)
to BIND oneself to поемам задължение/задължавам се да
to be bound to длъжен съм/принуден съм да, непременно трябва да/ще
bound to be defeated обречен на поражение, непременно ще бъде победен
9. обточвам, обтакам (одеяло, килим и пр.), обшивам, обковавам (с метал и пр.)
10. потвърждавам, подсигурявам, скрепявам (сделка и пр.)
11. sl. оплаквам се, роптая
II. 1. връзка, свръзка, свързване
2. муз. легато
in aBIND ам. sl, в затруднение

binder ['baində]
1. книговезец
2. папка
3. средство за свързване/спояване (на лента, цимент, смола и пр.)
4. сноповръзвачка
5. стр. напречна свързваща греда
6. стр. ребро, половин тухла

bindery ['baindəri]
n подвързвачница, книговезница

binding ['baindiŋ]
1. привързване, притягане
2. подвързване, подвързия, корица
3. материал за подвързия
4. спойка
5. кант, лента, ширит, галоп и пр
6. ремъци за притягане на ски, биндунги
7. тех. обръч
8. прен. задължение. обвързване

binding energy ['baindiŋ.enədʒi]
n физ. енергията. необходима за разбиването на атома/атомното ядро

bindings 1. стягащ, притягащ
2. спояващ
3. обвързващ, задължитeлен
4. мeд. запичащ

bine [bain]
1. n бот. филиз
2. стебло на увивно растение

binge [bincdʒ]
n sl. разг. гуляй

bingo ['bingou]
n хазартна игра, подобна на лото

binnacle ['binəkl]
n мор. компасна будка/кутия, нактоуз

binocular [bi'nəkjulə]
1. служещ си с двете очи
2. направен за двете очи

binoculars [bi'nəkjuləz]
n pl бинокъл

binomial [bai'noumiəl]
1. мат. a двучленен, биномен
BINOMIAL theorem Нютонов бином
2. n бином, двучлен

binominal [bai'nominəl]
a двуименен, с две имена
BINOMINAL system/nomenclature бот., зоол. научна система/номенклатура. квалифицираща по род и вид (напр. Felis leo лъв, Felis tiger тигър)

bint [bint]
n sl. обик. презр. момиче, жена

binucleate [bai'njuklieit]
a двуядрен

bioastronautics [baiou.æstrə'nɔtiks]
n космическа медицина. биокосмонавтика

biochemical [baiou'kemikəl]
a биохимичен, биохимически

biochemist [baiou'kemist]
n биохимик

biochemistry [baiou'kemistri]
n биохимия

biocide ['baiəsaid]
n биоцид (пестициди. радиоактикен прах и пр.)

biocoenosis [baiousi:'nousis]
екологична група (стридио находище и пр.)

biodegradable [baioudi'greidəbl]
a който може да бъде прояден/разрушен (от миkроорганизми и пр.)

bioecology [baioui'kɔlədʒi]
n биоекология

biogenesis [baiou'dʒenisis]
n биогенезис

biographer [bai'əgrəfə]
n биограф

biographic [baiɔ'græfik(əl)]
a биoгpaфичeH, биoгpaфckи

biographical a биографичен, биографически

biography [bai'ɔgrəfi]
n биография

biologic [baiə'lɔdʒik(əl)]
a биологически, биологичен
BIOLOGIC control биологична борба с бурени и др. вредители
BIOLOGIC warfare биологична/бактериологична война

biological a биологически

biologist [bai'ɔlədʒist]
n биолог

biology [bai'ɔlədʒi]
n биология

biometrics [baiə'metriks]
n pl с гл. в sing биометрия

biometry [bai'ɔmitri]
вж. biometrics

bionics [bai'ɔniks]
n pl с гл. в sing бионика (клон от кимриетикити)

biophysics [baiə'fiziks]
n pl с гл. в sing биофизика

bioscope [baiə'skoup]
тocm. биоскоп (название на кинопрожектор)

biota [bai'outə]
n флора и фауна на местност

biotic [bai'ɔtik]
a отнасящ се до живота и живите организми

bipartisan [bai'pa:tizən]
a двупартиен

bipartite [bai'pa:tait]
1. двустранен (за споразумение и пр.)
2. бот. двуделен

biped ['baiped]
I. a двукрак. двуног
II. n двуного животно

bipinnate [bai'pinit]
a бот. двойноперест

biplane ['baiplein]
n aв. биплан

bipolar [bai'poulə]
a ел. двуполюсен

biquadratic [baikwɔ'drætik]
I. мат. a биквадратен
II. n биквадратно уравнение

birch [bə:tʃ]
I. 1. бот. бреза (Betula)
2. дървен материал от бреза (и BIRCH wood)
3. брезова пръчка, сноп от брезови пръчки (за наказание)
II. v бия/налагам с брезова пръчка

birchen ['bə:tʃən]
a брезов, направен от брезови пръчки

birch-rod ['bə:tʃrɔd]
вж. birch

bird [bə:d]
1. птица, птичка
2. sl. млада жена, момиче
3. разг. човек, птица
a queer/rum BIRD чудак, особняк
(strictly) for the BIRDs безинтересен, банален
BIRD is/has flown затворник e избягал
like a BIRD охотно, леко. без колебание
to get the BIRD освиркват ме, прогонват ме с дюдюкане, уволняват ме
to give the BIRD освирквам, прогонвам с дюдюкане, уволнявам
-sofa feather от един дол дренки
a BIRD in the bush далечна/несигурна работа
a BIRD in the hand нещо сигурно/реално, сигурна работа
to kill two BIRDs with one stone удрям с един куршум два заека

bird-bath ['bə:dba:θ]
n басейнче за птици (в градина, парк и пр.)

birdbrain ['bə:dbrein(d)]
1. глупак
2. лекомислен/вятърничав човек

bird-call ['bə:dkɔ:l]
n птичи зов/крясък

bird-fancier ['bə:drænsiə]
n любител/колекционер на птици, птицевъд, птицепродавец

birdie ['bə.di]
n птиченце, пиленце

bird-lime ['bə:dlaim]
1. птичи клей
2. прен. примамка, уловка

birdman ['bəidmæn]
1. птичар
2. авиатор

bird sanctuary ['bə:d,sæŋktjuəri]
n резерват за птици

birdseed [bə:dsi:d]
n храна за птици в кафез

bird's-eye ['bəidzai]
I. 1. бom. великденче, вероника
2. шарка/десесп на дребни точици
II. 1. гледан отгоре/отдалеко
2. общ, бегъл
BIRD'S-EYE view обширна гледка, обща перспектива
from a BIRD'S-EYE view от птичи полет, прен. в общи линии, нашироко

bird's foot ['bə:dzfut]
n бoom. звездан (Lotus corniculatus)

bird's-ncsting ['bə:dznestiŋ]
n търсене на птичи гнезда (заради яйцата)

bird-watch ['bə:dwɔtʃ]
v наблюдавам/изучавам птици в естествената им среда

bird-watcher ['bə:dwɔtʃə]
n човек, който изучава навиците на птиците

biretta [bi'retə]
n четвъртита шапка на католически свещеник

Biro ['bairou]
n вид химикалка

birth [bə:θ]
1. раждане, рождение
to give BIRTH to раждам, прен. пораждам, предизвиквам
by BIRTH по рождение
equals in BIRTH равни по произход/потекло
new BIRTH рел. прераждане
2. произход, родословие, потекло, благороден произход
person of BIRTH човек от благороден произход
3. ост. рожба
4. прен. начало

birth certificate ['bə:θsə'tifikit]
n свидетелство/акт за раждане

birth control ['bə;θkən'troul]
1. мерки за ограничаване на раждаемостта
2. мерки/средства против забременяване

birthday ['bə:θdei]
n рожден ден
BIRTHDAY suit шег. голота
in one's BIRTHDAY suit съвършено гол

birthmark ['bə:θma:k]
n белег/петно по кожата от рождение

birth pill ['bə:θpil]
n хапче против забременяване

birthplace ['bə:θpleis]
n месторождение, родно място

birth rate ['bə;θreit]
n раждаемост

birthright ['bə:θrait]
n юp. право на първородство, унаследено право, законно притежание/право, наследство

bis [bis]
adv два пъти, дваж, муз. пак, още веднъж (знак за повторение на пасаж и пр.)

biscuit ['biskit]
1. бисквит
2. неглазиран порцелан/глинени изделия
3. светлокафяв цвят

bise [bi:z]
n сух северен вятър, духащ откъм Алпите

bisect [bai'sekt]
1. разрязвам на две. разполовявам
2. разделям се, раздвоявам се, разклонявам се (за път и пр.)

bisection [bai'sekʃn]
n разполовяване

bisector [bai'sektə]
n геом. ъглополовяща, бисектриса

bisexual [bai'sekʃuəl]
a двуполов

bish [biʃ]
n sl. грешка

bishop ['biʃəp]
1. владика. митрополит, епископ
2. шахм. офицер
3. загряно, подсладено и подправено с плодове питие/вино

bishopric ['biʃəprik]
1. епископия
2. епископски сан

bishop sleeve ['biʃəpsli:v]
n широк дамски ръкав, ръкав буфан

bisk bisquebismuth n хим. бисмут

bison ['baisn]
n (pl без изменение) зоол. бизон

bisque ['bisk]
I. n сn. подарена точка/удар и пр. при някои игри
II. n неглазиран бял порцелан (за статуeтки и пр.)
III. 1. гъста крем-супа от дивеч/зеленчуци и пр
2. aм. вид сладолед

bissextile [bi'sekstail]
I. a високосен
II. n високосна година

bister вж. bistre

bistoury ['bistəri]
n мед. малък хирургически нож, скалпел

bistre ['bistə]
1. n фp. изк. бистър (боя)
2. тъмнокафяв цвят

bistro ['bistrou]
n малък бар/ресторант, механа, кръчмичка

bisulphate [bai'səlfeit]
n хим. бисулфат, кисел сулфат

bit [bit]
I. 1. късче, парченце, хапка, частица, мъничко, малко
a BIT малко нещо, леко, мъничко
BIT by BIT бавно, постепенно, малко по малко
not a BIT ни най-малко, никак
a little BIT мъничко
a BIT at a time постепенно, малко по малко
a BIT much малко множко
the whole BIT всичкото. цялото
every BIT напълно, изцяло, всичкото
a BIT of (a) доста
he is a BIT of a coward той си е страхливичък
it took a BIT of thinking доста трябваше да се помисли
a BIT of all right разг. много приятен, бива го. няма грешка (за човек), a BIT (of stuff). sl. млада жена, девойка, парче
to do one's BIT давам своя дял за/принос към (кауза и пр.)
2. разг. дребна монета, aм
12. 5 цента
3. BIT (part) малка роля в пиеса/филм
II. 1. металната част на юзда, мундщук
to take the BIT between one's teeth освобождавам се от контрола на ездача (за кон)
преn. вирвам глава, отхвърлям властта на някого, решавам сам да се оправям
2. прен. пречка, юзда, контрол
3. част от сечиво, която реже/пробива, свредел, бургия, металната част на брадва и пр., мин, длето
4. част на ключа, която влиза в ключалката
III. v прен. възпирам, въздържам, слагам юзда на, обуздавам
IV. вж. bite
V. n (съкр. от binary digit) двоична единица информация (при компютри и пр.), бит

bitch [bitʃ]
I. 1. кучка, женска лисица, вълчица
2. коварна/зла/деспотична жена, вулг. развратница, кучка
3. неприятно нещо, противен човек
4. оплакване
II. 1. злобен/несправедлив съм
2. разг. оплаквам се, роптая

bitch-wolf n вълчица

bitchy ['bitʃi]
1. разг. зъл, раздразнителен
2. развратен, неморален

bite [bait]
I. 1. захапвам, хапя, ухапвам, гриза
to BITE the dust падам повален/победен, умирам
to BITE one's lips прехапвам устнй (oт вълнение, яд, за да не npuxна от смях и пр.)
what is biting you? какво тe тревожи/мъчи/гризе? to have something to BITE on прен. имам нещо определено да върша/проучвам
2. захапвам въдицата, кълва, прен. оставям се да ме подведат, лапвам въдицата
3. жиля, ужилвам, ощипвам
4. попарвам (за слана)
5. разяждам (за киселина) (обик. с in)
6. изк. ецвам, гравирам
7. паря, смъдя, лютя
8. скачвам се, закачвам се, скопчвам се
the wheels BITE won't BITE колелата боксуват
once bitten twice shy парен каша духа
bitten with обхванат/заразен от (ентусиазъм и пр)
bite at посягам да захапя/ухапя
bite off отхапвам
I could BITE my tongue off съжалявам/пукам се от яд (не съм казал нещо)
to BITE someone's head/nose off отговарям рязко/гневно на някого
II. 1. ухапване. ужилване, ощипване
2. ухапано/ужилено място
3. хапка, хапване
to have a BITE хапвам си малко
without BITE or sup ни ял, ни пил
4. остър/парлив вкус, прен. острота, парливост, язвителност (на стил и пр.)
5. кълване (по въдицата за риоа)
6. тех. скачване. закачване. захващане, скопчване, зъболекарство захапка
to put the BITE on someone ам. sl, измъквам пари от някого

biter ['bailə]
n животно/човек. който хапе
the BITER bit сам се хващам в капана си. измамникът бива изигран

biting ['baitiŋ]
1. парлив, щипещ, остър, лют (за вя-тър студ и пр.)
2. остър, болезнен
3. язвителен, саркастичен

bitten вж. bite

bitter ['bitə]
I. 1. горчив (и прен.)
2. остър, мъчителен, тежък
BITTER poverty крайна мизерия/беднота
3. рязък, жесток
4. злобен, злостен, безмилостен, непримирим, ожесточен
to the BITTER end докрай, до последна възможност, до смъртта
II. 1. горчивина
to take the BITTER with the sweet прен. приемам нещата както дойдат
2. горчива бира
3. обик. рl подправени с пелин и пр. напитки (за апетит и пр.)
III. 1. горчиво
2. хапливо, рязко, жестоко
it is BITTER coldd ужасно е студено

bitterly ['bitəli]
adv горчиво, горко, с горест/мъка, ядно. злобно

bittern ['bitən]
n утайка в солници

bitterness ['bitənis]
1. горчивина, мъка
2. острота, рязкост, язвителност

bitter-sweeet ['bitəswi:t]
I. a горчиво-сладък (и прен.)
II. 1. примесена с горчивина сладост
2. бот. червено кучешко грозде, разводник (Solanurn dulcamara)

bitumen ['bitjumən]
n минерална смола, битум (вид исфалт)

bituminizee [bi'tju:minaiz]
v асфалтирам, превръщам в битум

bituminous [bi'tju:minəs]
a асфалтов, съдържащ битум

bivalent [bai'veiliənt]
a двувалентен

bivalve ['baivaelv]
I. зоол. a двучерупков
II. n двучерупково мекотело (мида, стрида и пр.)

bivouaac ['bivuæk]
n бивак, лагер

bivouac v разполагам се за кратко време на открито за нощуване, лагерувам

bivvy ['bivi]
n sl. подслон, заслон, малка палатка

bi-weeklyy [bai'wi:kli]
I. 1. двуседмичен, траещ две седмици
2. излизащ/ставащ на две седмици/два пъти седмично
II. n двуседмичник (за списание и пр.)
III. adv веднъж на две седмици, през седмица, два пъти седмично

bi-yearly [bai'jəli]
а, adv (който става/излиза) на две години/през година/два пъти годишно

biz [biz]
вж. sl. business

bizarre [bi'za:]
a странен, особен, чудат, ексцентричен, фантастичен

blab [blæb]
I. v дрънкам, бърборя, дърдоря, раздрънквам, издавам (тайни и пр.)
II. n дрънкане, бръщолевене, раздрънкване, плещене

blabber ['blæbə]
n дърдорко, дрънкало (и blabbermouth)

blacboard ['blækbɔ:d]
n черна дъска (училищна)

black [blæk]
I. 1. черен, тъмен, потъмнял
BLACK in the face with rage, etcc. позеленял от яд/гняв и пр
2. тъмен, мрачен
3. черен, чернокож, негърски
BLACK Belt ам. област, населена предимно с негри
4. мургав, смугъл, тъмнокож
5. лош, зъл, зловреден
6. зловещ, злокобен, прокобен
7. навъсен, ядосан, сърдит
8. тъмен, нечист, мръсен, позорен, престъпен (за постъпки, деяние и пр.)
9. непозволен, незаконен
10. обявен за бойкотиран
II. 1. черен цвят, черно
2. черна материя, черно облекло, траур
3. черно петно, нещо черно, сажда
4. агр. чернилка
5. търг. актив
in the BLACK без загуба, платежоспособен
6. черен, чернокож, негър
III. 1. начерням, почерням, прен. черня, петня
2. лъскам/мажа с черна боя (обувки и пр.)
3. боядисвам в черно
4. обявявам бойкот на (стоки и пр.)

blackamoor ['blækmɔ:]
n тъмнокож човек, особ. негър

black and blue ['blækən,'blu:]
a покрит със синини
to beat someone BLACK AND BLUE бия някого до посиняване

black and white ['blækən,wait]
I. 1. черно-бял (за филм, снимки и пр.)
2. написан, напечатан
3. състоящ се само от крайности/противоположности
II. 1. черно-бял филм/снимка/рисунка и пр
2. бяло и черно, противоположности, крайности
in BLACK AND WHITE написано на книга, черно на бяло

black art ['blæk'a:t]
n магия

blackball ['blækbɔ:l]
1. гласувам против
2. отхвърлям, отстранявам, отлъчвам

black-beetle ['blækbi:tl]
n зоол. хлебарка

blackberry ['blækbəri]
n къпина (храст и плод) (Rubus)
as common/plentiful/thick as blackberries много, колкото щеш, с лопата да ги ринеш

blackbird ['blækbə:d]
1. кос
2. ист. негър, отвлечен и продаден като роб

blackbirding ['blækbə:diŋ]
n иcm. търговия с негри, отвлечени като роби

blackboard n черна дъска

black box ['blækbɔks]
1. ав. електронно устройство, записващо техническите данни по време на летене
2. електронно устройство с непознат вътрешен механизъм

black bread ['blækbred]
n ръжен хляб

blackcap ['blækkæp]
n зоол. черноглаво коприварче (Sylvia atricapilla)

black-coat ['blæk,kout(id)]
а the BLACK-COAT classes/workers чиновници, служители

blackcock ['blæk.kɔk]
n зоол. мъжки тетрев

black coffee ['blæk,kɔfi]
n силно кафе без мляко/сметана

blackdamp ['blæk,dæmp]
n лши. рудничен газ, гризу

black death ['blæk'deθ]
n ист. чумната епидемия в Европа (XIV в.)

black dog ['blækdɔg]
n мрачно настроение, униние, цупене

black earth ['blækə:θ]
n чернозем

blacken ['blækən]
1. почерням, начерням, опушвам
2. черня, очерням, злословя по адрес на
3. почернявам, потъмнявам, помрачавам се

black eye ['blækai]
1. посиняло от удар око
2. ам. лоша репутация

black-eyed susan ['blækaid'suzn]
n бот. рудбекия

black flag ['blæk,fæg]
n ист. знаме на пиратски кораб

black frost ['blæk,frɔst]
n сух студ (без скреж)

blackgardly ['blægədli]
a подъл, безчестен, неморален

black gold ['blæk.gould]
n ам. петрол

blackguard ['blækga:d]
I. n подлец, мерзавец, негодник
II. v ругая, хуля, обсипвам с ругатни

blackhead ['blækhed]
n младежка пъпка (особ. нa лицeто)

black hole ['blækhoul]
1. ост. карцер
2. астр. черна дупка

blacking ['blækiŋ]
n черна боя, боя запечка, вакса за обувки

black-jack ['blækcdʒæk]
1. накатранен кожен съд за пиене на вино
2. пиратско знаме
3. вид палка
4. вид сфалерит
5. вид игра на карти

blacklead ['blækled]
n графит за моливи, боя за печка

blackleg ['blækleg]
I. 1. рaзг. мошеник, измамник (особ. в игpu, състезания и пр.)
2. стачкоизменник
II. 1. лъжа, мамя (в игри и пр.)
2. изменям на кауза

black letter ['blækletə]
n печ. едър украсен готически шрифт

black list ['blæklist]
1. черен списък
2. списък на заподозрени/съмнителни лица
3. v вписвам (някого) в черния списък

black magic ['blæk.mædʒik]
n магия, магъосничество

blackmail ['blækmeil]
I. 1. изнудване, шантаж
2. пари, взети с изнудване
II. v изнудвам, шантажирам

blackmailer ['blækmeilə]
n изнудвач, шантажист

black maria ['blækmə'raiə]
n затворническа кола

black mark ['blæk'ma:k]
n уч. забележка, черна точка, минус

black market ['blæk'ma:kit]
n черна борса

black marketeer ['blækma:ki'tiə]
n черноборсаджия

black monk ['blækrnʌŋk]
n бенедиктински монах

black muslim ['blæk'mʌzlim]
n член на терористична негърска мюсюлманска организация

blackness ['blæknis]
1. чернота, тъмнина
2. мрачност
3. злина

black nightshade ['blæk'naitʃeid]
n бот. черно кучешко грозде (Solanium nigrum)

blackout I. 1. затъмнение (при въздушна отбрани и пр.)
2. временно прекъсване на тока
3. краткотрайно загубване на памет/зрение/съзнание
4. театр, краткотрайно затъмняване на сцената
5. рад. загубване, заглушаване
II. 1. затъмнявам
2. заглушавам (радиопредаване)
3. зачерквам, заличавам, изличавам
4. забранявам

black panther ['blæk'pænθə]
n ам. член на екстремистка негърска организация

black pepper ['blækpepə]
n черен пипер

black pudding ['blæk'pudiŋ]
n готе. кървавица

black-rust ['blæk'rʌst]
n агр. ръжда по житните растения

black sheep ['blæk'ʃi:p]
1. дискредитиран член на семейство/група и пр., неудачник, черна овца
2. безделник, негодник

Blackshirt ['blækʃə:t]
n италиански фашист

blacksmith n ковач

blackspiith ['blæksmiθ]
n ковач

black spot ['blækspət]
n опасно/трудно място, място/кръстовище, където стават много злополуки и пр

blackthorn ['blækθɔ:n]
1. бот. трънка (Prunus spinosa)
2. тояга/бастун от трънка

blacktop ['blæktɔp]
n ам. шосейна асфалтова настилка

blackwater fever ['blækwɔtə'fi:və]
n вид тропическа малария

black widow ['blæk'widou]
n вид отровен американски паяк (Latrodectus mactans)

blacky ['blæki]
n sl. негър

bladder ['blædə]
1. анат. мехур, торбичка
2. анат. пикочен мехур
3. зоол. плавателен мехур, (на риба)
4. плондер
5. прен. дърдорко

bladder-kelp ['blædəkelp]
n вид морско водорасло

bladdery ['blædəri]
a мехурест, надут, издут

blade [bleid]
1. лист, стрък (че) (на трева, житно растение) '
corn in the BLADE неизкласили жита/ниви
2. бот. петура (на лист) '
3. острие на нож/сабя и пр.
(razor-) BLADE бръснач, (ножче за) самобръсначка
4. анат. плешка (и BLADE-bone)
5. перка за гребло
6. предната част на езика
7. веселяк
8. крило на семафор, перка на вентилатор/воденично колело и пр
9. авт. чистачка (на предното стъкло)

blaeberry ['bleibəri]
n боровинка

blah-blah [bla;(bla:)]
n глупости, празни приказки, дрън-дрън

blain [blein]
n пришка, цирей, възпалено място

blamable ['bleiməbl]
a заслужаващ порицание, осъдителен

blame [bleim]
I. 1. виня, обвинявам, укорявам, порицавам, критикувам остро
2. стоварвам вината/отговорността върху, държа отговорен
to be to BLAME заслужавам порицание, виновен съм
to BLAME someone for something, to BLAME something on someone държа някого отговорен за нещо, стоварвам вината за нещо върху някого
you have only yourself to BLAME ти си си виновен, на себе си трябва да се сърдиш
II. 1. вина, отговорност
the BLAME is mine/lies with me вината e моя, аз съм виновен
to bear/take the BLAME нося/поемам вината/отговорноетта
to lay/put/cast the BLAME on someone /at someone's door стоварвам вината върху някого
2. упрек, остра критика, порицание

blameful ['bleimful]
a виновен, заслужаващ укор/порицание

blameless ['bleimlis]
a невинен, безукорен, безупречен

blameworthy ['bleimwə:ði]
вж. blameful

blanch [bla:ntʃ]
1. беля, избелвам, обезцветявам
2. обелвам (бадеми и пр.) чрез попарване
3. потапям (храни) във вряла вода
4. обварявам (мляко, месо и пр.)
5. лишавам (растение) от светлина
6. пребледнявам, побелявам, излинявам
7. метал, придавам сребрист блясък на (чрез киселини и пр.), калайдисвам
to BLANCH over прен. замазвам, смекчавам, омаловажавам (вина и пр.)

blancmange [blə'mɔŋʒ]
n фр. желиран крем от нишесте и подправки

bland [blænd]
1. любезен, мил, приветлив, ласкав, мек
2. мек, успокоителен, лек (за въздух, питие, храпа)
3. спокоен, невъзмутим
4. вял, безинтересен, скучен, посредствен

blandish ['blændiʃ]
v лаская, коткам, предумвам чрез ласкателство

blandishment ['blændiʃmənt]
n обик. pl ласкателство, предумване, коткане

blandishments n примамки

blank [blæŋk]
I. 1. празен, бял, неизписан, непопълнен (за лист и пр.)
2. празен, незастроен
3. празен, халосен (за патрон)
4. безизразен, безразличен, равнодушен, безучастен (за поглед и пр.)
5. еднообразен, безинтересен. скучен
6. объркан, озадачен
7. неримуван (за стих)
BLANK verse бели стихове
8. пълен, абсолютен
9. сляп, зазидан (за врата, прозорец)
II. 1. празно място (на страница и пр.)
1. празнина, празнота, празно пространство, пустота
3. пропуск
4. тире/звездичка/многоточие вместо пропусната/подразбираща се дума в текст
5. бланка, формуляр
6. непечеливш билет
to draw BLANK изтеглям празно, прен. претърпявам неуспех, удрям на камък
7. изрязан, но недооформен къс метал/дърво (за монета, ключ и пр.)
my mind was a complete BLANK не можех да си спомня абсолютно нищо, всичко беше изличено от съзнанието ми
III. 1. затъмнявам, скривам от погледа
2. сп. побеждавам на нула
3. губя се, заглъхвам, чезна (за звук) (обик. с out)

blank cheque ['blæŋk'tʃek]
1. чек с непопълнена сума
2. carte blanche

blanked ['blænkt]
вж. blankety

blanket ['blænkit]
I. 1. одеяло
BLANKET stitch шев/бод за поръбване/обшивка на одеяла
born on the wrong side of the BLANKET незаконороден
2. чул, покривало (за кон и пр.)
3. тежък слой от облаци/мъгла/сняг и пр
4. геол. нанос, горен пласт
wet BLANKET човек, който разваля настроението/удоволствието на другите
to put a wet BLANKET on действувам като студен душ на
II. a всеобхващащ, цялостен, всестранен, повсеместен, групов, общ, безразборен (за бомбардировка)
III. 1. завивам/покривам с одеяло
2. потулвам, потушавам, задушавам, премълчавам (въпрос, скандал и пр.)

blankety ['blæŋkiti]
a евф. проклет, пуст, ваджишки

blankly ['blæŋkli]
1. безизразно, безучастно
2. окончателно, категорично, изрично

blankncss ['blæŋknis]
1. обърканост
2. объркано/смаяно/слисано изражение
3. празнота, пустота

blankness n пустота, смущение

blanky ['blænki]
вж. blankety

blanquette [blam'ket]
n фр. готв. вид фрикасе

blare [blɛə]
I. 1. силно/рязко свирене, гърмене, тръбене, трясък, рев
2. яркост на цветовете
3. помпозност, пищност
II. v свиря, гърмя, тръбя, прогърмявам, разтръбявам (новини и пр.)

blarney ['bla:ni]
I. 1. ласкателство, умилкване
2. празни приказки, шашми
II. v лаская, умилквам се около, залъгвам, придумвам

blase ['bla:'zei]
a фp. преситен (от удоволствия и пр.)

blaspheme [blæs'fi;m]
1. богохулствувам
2. хуля, петня. черня, ругая

blasphemer [blæs'fi:mə]
1. богохулник
2. злословник, клеветник

blasphemous ['blæsriməs]
1. a богохулен, сквернословен, неприличен
2. който хули/петни/ругае

blasphemy ['blæsfimi]
1. богохулство
2. хули, клевети, ругатни

blast [bla:st]
I. 1. силен вятър, бурен пристъп на вятър, порив, напън
2. звук на духов инструмент, силно изсвирване на свирка/клаксон и пр
3. метал, силна въздушна струя, тяга във висока пещ
in BLAST в действие, работещ
out of BLAST не в действие, не работещ (за висока пещ)
in full BLAST разг. с пълна пара/капацитет
4. силна (въздушна) струя при експлозия, взрив. детонация, прен. разг. остро порицание
5. заряд
6. болест, напаст (по растения и животни)
7. отвратително нещо
II. 1. взривявам
2. свиря силно, гърмя (за инструмент)
3. поразявам, попарвам, изсушавам (растения и пр.), прен. разрушавам, разбивам, унищожавам, опозорявам
4. порицавам остро
sl. проклинам, пращам по дяволите
BLAST you дявол да те вземе. върви по дяволите, да те порази господ

blast furnace ['bla:st'fənis]
n метал, висока пещ

blasting ['bla:stiŋ]
1. взривяване
2. поразяване, повреждане (на растсчич и пр.)
3. шумно/гръмко свирене на радио и пр

blast-off ['bla:stɔf]
I. n излитане/изстрелване/стартиране на космическа ракета/кораб и пр
II. v излитам, стартирам (за космическа ракета и пр.), изстрелвам космическа ракета и пр

blatant ['bleitənt]
1. шумен, крещящ. креслив
2. безсрамен, безочлив, натрапчив, нахален
3. очевиден, очебиен

blather ['blæðə]
вж. blether

blazc 1. блестя, сияя, светя, пламтя
избухвам в пламъци, лумвам (up)
2. излъчвам силна светлина/топлина
3. горя (with от гняв, възмущение и пр.), избухвам
пламвам (with от гняв и пр.)
blaze away горя буйно, пламтя, стрелям/обстрелвам непрекъснато (с пушки и пр.)
3. работя/говоря непрекъснато/усилено/с жар
blaze forth избухвам, разгарям се, блясвам, засиявам
blaze out пламвам, светвам, загасвам. догарям

blaze [bleiz]
I. 1. ярък пламък. огнен език. буен огън, пожар
2. ярка светлина, ярък/огнен цвят, блясък
3. рl sl. ад, пъкъл
go to BLAZEs! върви по дяволите! like BLAZEs яростно, енергично, яката
4. жега, пек
5. изблик, пристъп, избухване
II. v маркирам, поставям маркировъчни знаци (на дървети и пр.), to BLAZE a trail/path/way пробивам/проправям път (и проч.)
III. v оповестявам. разгласявам, разтръбявам (и с about, abroad, forth)
IV. 1. светло петно на челото на кон/крава и пр
2. маркировка (на дъpвema в гори)

blazer ['bleizə]
1. леко сако/жакет/яке (уч. униформено, сп. отборно)
2. едноцветно сако, различно по цвят от панталоните

blazing ['bleiziŋ]
1. ярък, пламтящ, палещ
2. ослепителен, крещящ
3. очебиен
a BLAZING scent лов. силна/прясна следа

blazon ['bleizn]
I. 1. хер. щит/герб/знаме с девиз
2. хер. описание на герб и пр
3. изброяване на отличия/добродетели и пр
II. 1. хер. описвам/рисувам/гравирам герб и пр
2. оцветявам. украсявам
3. оповестявам, разгласявам надлъж и нашир

blazonry ['bleizənri]
1. хер. герб
2. хер. описание/рисуванс/гравиране на щит/герб и пр
3. пищна украса, колоритна подредба

bleach [bli:tʃ]
I. 1. беля, избелвам. обезцветявам
2. избелявам. обезцветявам се
II. 1. обезцветяване. избелване
2. обезцветяващ препарат
household BLEACH белина

bleacher ['bli:tʃə]
1. избелващо/обезцветяващо средство
2. pl aм. непокрити места/скамейки за зрители в игрища/стадиони

bleaching ['bli:tʃiŋ]
n избелване, обезцветяване
BLEACHING powder хлорна вар

bleak [bli:k]
I. 1. пуст. гол, открит, брулен от ветрове (за. място)
2. студен, суров, мрачен, неприветлив, безрадостен
3. необещаващ, безперспективен
II. n зooл. дребна речна риба, особ. бляскавец (Alburnus lucidus)

blear [bliə]
I. 1. замъглен. неясен, смътен
2. забулен от сълзи
II. v замъглявам (се), забулвам (се), помътнявам
to BLEAR the eyes of мамя, измамвам, заблуждавам, подвеждам

blear-eyed ['bliər(i)'aid]
a със замъглени/помътнели очи, замаян, прен. непроницателен

bleat I. 1. блея. вряскам, врещя, муча
2. говоря с тънък/треперлив гласец
3. хленча, оплаквам се
4. говоря глупости, дрънкам
II. 1. блесне, вряскане, врещене, мучене
2. глупости, дрънкане
3. оплакване, хленчене

bleb [bleb]
1. пришка. мехурче
2. въздушно мехурче (във вода, стъкло и пр.)

bled вж. bleed

bleed [bli:d]
1. кървя, губя/тече ми кръв, проливам кръвта си
to BLEED to death умирам от загуба на кръв
2. страдам, сърцето ми се къса
3. капя, сълзя, тая. пускам сок
4. вземам/пускам някому кръв, изтеглям кръв от
5. пускам боя (при пране)
6. измъквам (пари от някого), to BLEED someone for 5000 измъквам 5000 лири от някого
7. плащам/измъкват ми големи суми
8. печ. изрязвам част от напечатания текст при подвързване на книга

bleeder ['bli:də]
1. човек, страдащ от хемофилия
2. вулг. неприятен/противен човек

bleeding ['bli:diŋ]
I. 1. кървене, кръвоизлив
2. кръвопускане
3. сълзене, пускане на сок (при растения)
4. пропускане, таене (при тръби и пр.)
II. 1. кървящ
2. разкъсван от мъка/състрадание
3. евф. bloody

bleeding heart ['bli:diŋ'ha:t]
1. бот. дамско сърце (Dicentra)
2. наивен реформатор/филантроп
3. човек, проявяващ излишно съчувствие към другите

bleep [bli:p]
1. пиукане. пиу-пиу (радиосигнал, сигнал на спътник на земята)
2. телев. изключване на част от говора на видеозапис

blemish ['blemiʃ]
I. 1. недостатък, дефект (физически, морален)
2. прен. петно, сянка (върху репутация и пр.)
without BLEMISH безупречен, съвършен
II. 1. повреждам, обезобразявам
2. прен. петня, черня, опетнявам, помрачавам

blench ['blentʃ]
v трепвам, свивам се, дръпвам се (от страх), сепвам се

blend [blend]
I. 1. v (blended, книж. blent) смесвам (се), размесвам (се), правя смеска от (различни copmoвe чай, тютюн и пр.)
2. съчетавам се добре, преливам се сполучливо (за цветове)
II. 1. смес, комбинация (от различни сортовечай, тютюн и пр.)
2. сливане на думи или част от думи (като мотел и пр.)

blende [blend]
n минер, самороден цинков сулфид, цинкова бленда, сулфидна руда, сфалерит

blenheim ['blenim]
n дребна порода куче (и BLENHEIM Spaniel)

blenheim orange ['blenim'o:rindʒ]
n бот. сорт златиста ябълка

blent Bж. blend

bless [bles]
1. благославям
2. давам/произнасям благословия
God BLESS you бог да те благослови, бъди благословен, жив и здрав бъди, наздраве (при кихане)
3. освещавам
4. благославям, благодаря, благодарен съм на
5. дарявам, ощастливявам (with с)
5. възвеличавам, възхвалявам (бога и пр.)
6. разг. при възклицание
(God) BLESS me! BLESS my soul/heart! i'm BLESSed! вижти! я гледай! дявол го взел! бога ми! и таз хубава! BLESS the child! виж го ти това дете! i'm BLESSed/blest if I know! да пукна, ако знам! нищо не знам
I haven't a penny to BLESS myself with нямам пукната пара
7. to BLESS oneself кръстя се, прекръствам се

blessed [blesid]
1. свят. свещен, осветен, благословен
the BLESSED Virgin Дева Мария
2. щастлив, ощастливен, благословен, надарен, блажен
3. разг. евф. проклет, дяволски (често не се превежда)
the whole BLESSEDed lot всичкото, всички до един
every BLESSEDed penny всяко петаче, до петак

blessedhess ['blesidnis]
n щастие, блаженство
in single BLESSEDHESS шег. неженен, ерген

blessing ['blesiŋ]
1. благословия
2. дар, благодат, блаженство, щастие, благо
3. благодарствена молитва преди и след ядене
a BLESSING in disguise всяко зло за добро

blest вж. bless, blessed

blether ['bleðə]
I. n глупости, празни приказки, дрън-дрън
II. v говоря глупости, дрънкам

blew [blu:]
вж. blow

blight [blait]
I. 1. болеет по растенията (главня. ръжда и пр.)
2. вредители по растенията (насекоми, паразити и пр.)
3. прен. унилост, безнадеждност, разочарование
4. тежка/душна атмосфера (и прен.)
5. лошо/пагубно влияние
to cast a BLIGHT upon помрачавам, хвърлям сянка върху
II. 1. попарвам, поразявам, повреждам, изсушавам (растения)
2. разбивам. разстройвам, осуетявам (надежди, планове)

blighter ['blaitə]
1. мерзавец
2. досаден човек, неприятно нещо
3. човече. човек
you lucky BLIGHTER! щастливец! poor BLIGHTER! горкичкият! бедничкият!

blighty ['blaiti]
n воен, sl. Англия, родина
going back to BLIGHTY завръщане у дома (в отпуска от служба извън Англия), BLIGHTY one/wound тежка рана, налагаща изпращането на ранения в Англия

blimey ['blaimi]
intt вулг. брей! дявол да ме/те/го вземе!

blimp [blimp]
1. малък въздушен кораб, цепелин
2. (Colonel) BLIMP непоправим реакционер, шовинист
3. безропотен изпълнител
4. робот, автомат

blimpish ['blimpiʃ]
1. надут
2. реакционен, шовинистически

blind [blaind]
I. 1. сляп
BLIND in/of one eye сляп с едното око
the BLIND слепите
to be struck BLIND ослепявам
(as) BLIND as a bat/bectle/mole съвсем сляп (и прен.), the BLIND leading the BLIND един слепец води друг, прен. един невежа учи друг
2. сляп. незабелязващ нищо, неоценяващ
нечувствителен, безчувствен (to към, за)
to turn a BLIND eye to правя се, че не виждам/не забелязвам, затварям си очите (за нещо)
3. несведущ, неосведомен, предубеден
4. необмислен, безразсъден
5. сляп, задънен (за улица)
6. покрит. скрит. прикрит
BLIND turning труднозабележим завой/отклонение/пътека
7. зазидан (за врата, прозорец)
8. ав. сляп (за пилотаж)
9. разг. пиян (и BLIND drunk)
BLIND to the world мъртво/къоркютюк пиян
II. 1. ослепявам, правя да ослепее
2. заслепявам, заблуждавам, правя сляп за
3. sl, карам (кола и пр.) слепешката/невнимателно
4. to BLIND oneself затварям си очите (to за)
III. 1. сляпо, безразсъдно
2. без посока
to go at something BLIND хвърлям се в нещо слепешката/без да мисля
to fly BLIND ав. летя сляпо/по прибори
to fire BLIND стрелям напосоки/безразборно
IV. 1. транспарант
2. наочник
3. маскировка, прикритие, параван
4. претекст
5. скара/мрежа пред радиатор и пр
6. ам. скривалище

blind alley ['blaind'æli]
n задънена улица, глуха линия (и прен.)
BLIND ALLEY job безперспективна работа/служба, глуха линия

blind asylum ['blaində'sailəm]
n приют за слепи

blind date ['blaind'deit]
n среща, уредена между мъж и жена, които никога не са се виждали

blinders ['blaindəz]
ам. blinkers

blindfold ['blaindfould]
I. v връзвам/превързвам очите на
II. 1. невиждащ, с превързани очи
2. необмислен
III. 1. с превръзка на очите
2. прен. необмислено, слепешката, наслуки

blind gut ['blaind'gʌt]
n анат. сляпо черво

blinding ['blaindiŋ]
a ослепяващ, заслепяващ (и прен.)

blind letter ['blaind'letə]
n писмо с непълен/неточен адрес

blindly ['blaindii]
adv сляпо, слепешката, напосоки, наслуки

blindman's buff ['blaindmənz'bʌf]
п сляпа баба (игра)

blindness ['blaindnis]
1. слепота
2. заслепеност, заслепление
3. невежество, незнание
4. безразсъдност

blind pig ['blaind'pig]
вж. blind tiger

blind side ['blaind'said]
1. страната/посоката извън зрителното поле
2. слабо място

blind spot ['blaind'spɔt]
1. анат. нечувствителната към светлината точка на ретината, сляпо петно
2. въпрос, по който човек е неосведомен/предубеден
3. рад. пункт, в който има най-много смущения

blind stitch ['blaind'stitʃ]
n скрит бод/шев

blind tiger ['blaind'taigə]
1. незаконна търговия със спиртни напитки
2. заведение, където незаконно се продават спиртни напитки

blind worm ['blaind,wə:m]
n зоол. слепок

blink [bliŋk]
I. 1. мигам, премигвам
2. мигам, мъждукам, трептя, светвам и угасвам (за светлина)
3. затварям си очите пред, замижавам, игнорирам
4. поглеждам към, надзъртам, пуля се
5. гледам с безразличие
6. BLINK away
to BLINK one's tears away премигвам, за да капнат сълзите ми
II. 1. мигане, премигване
not to get/have a BLINK of sleep не мигвам, не заспивам нито за миг
2. бърз/бегъл поглед
3. проблясък. проблясване
on the BLINK sl повреден (за електроуред и пр.)

blinkered ['bliŋkəd]
1. с наочници
2. прен. ограничен

blinkers ['bliŋkəz]
n pl наочници (и прен.)

blinking ['bliŋkiŋ]
евф. bloody

blintz ['blints]
n им. вид палачинка (обик. със си рене)

bliss [blis]
n пълно щастие, блаженство

blissful ['blisful]
a безкрайно радостен/щастлив, блажен

blister ['blistə]
I. 1. пришка. мехур
to raise a BLISTER правя/причинявам пришка
2. метил, раковина
3. мехурче (в стъкло)
4. набъбване/подкожушване/шупла (на ближна боч)
5. мед. външно лекарство, предизвикващо изприщване
6. разг. неприятен/досаден човек
II. 1. изприщвам се, причинявам изприщване, карам да се изприщи
2. набъбвам, подкожушвам се, правя шупли (за боя)
3. критикувам остро/унищожително, смразявам със сарказъм/презрение

blister gas ['blistə'gæs]
n отровен газ, причиняващ изприщване

blit v нападам/унищожавам светкавично

blithe [blaið]
1. поет. весел, радостен, игрив, щастлив
2. безгрижен, небрежен, нехаен

blithering ['bliðəriŋ]
1. a разг. презр. краен, пълен, абсолютен
2. бръщолевещ глупости, лигав
3. презрян

blithesome ['blaiðsəm]
вж. blithe

blitz [blits]
1. n нем. разг. внезапно силно въздушно нападение/бомбардировка
2. blitzkrieg

blitzkrieg ['bilts'kri:g]
n нем. светкавична война

blizzard ['blizəd]
n снежна буря/виелица, фъртуна

bloat [blout]
I. 1. подувам се, подпухвам
2. подувам, издувам (out)
II. v осолявам и опушвам (риба)

bloated ['bloutid]
1. подпухнал. подут
2. надут, надменен
3. ояден

bloater ['bloutə]
n солена и опушена риба, особ. херинга

blob [blɔb]
1. петно, капка, топче, топчица
2. крикет нулев резултат

bloc [blɔk]
1. пол. блок
2. групировка, обединение

block [blɔk]
I. 1. пън
голям къс, буца, блок (кaменен и пр.)
2. дръвник, ешафод
3. калъп, форма, калъп за изработване на перуки/шапки
4. скрипец
5. голяма сграда, блок
6. група огради, блок, квартал
aм. разстоянието между две пресечки
7. прен. коравосърдечен човек, дръвник, пън, тъпак
8. пречка, преграда
9. запутване, задръстване (на тръба, канал и пр.), спиране/задръстване на улично/жп движение
10. мед. запушване, блокиране
11. група еднородни предмети, серия (билети, мирки, акции и пр.), цялостно количество/бройка
12. жп. сектор, блок
13. подиум, от който се извършва продажбата при търг
14. печ. дървена форма
15. блокче от дърво/метал
рl детски кубчета за игра
II. 1. спирам
2. задръствам, препречвам, преграждам, блокирам
to BLOCK the line жп. затварям линията
3. запирам, запъвам (колело и пр.)
4. спирам гласуването/приемането на (законопроект и пр.)
5. печ. отпечатвам релефни букви и пр. на корицата на книга, слагам букви на калъп
6. фасонирам (шапка)
7. сп. блокирам (противник), крикет спирам (топката)
8. фин. блокирам (суми)
block in набелязвам в общ план, скицирам, затварям, запирам
block out block in, задрасквам, изличавам (пасаж и пр. при цензура), блокирам (суми, валута, авоари), закривам, скривам от погледа
block up задръствам, запрецвам, затварям, запирам, зазиждам (врата, прозорец)

blockade [blɔ'keid]
I. 1. блокада
блокиране (и прен.), to run the BLOCKADE промъквам се през блокада
2. задръстване/спиране на движението
II. 1. блокирам, правя блокада на
2. преча на, закривам (гледка и пр.)

blockade-runner [blɔ'keid'rʌnə]
n кораб/човек, който се промъква през блокада

blockage ['blɔkidʒ]
n пречка, запушване, задръстване, блокиране (и прен.)

block and tackle ['blɔkənd'tækl]
n система от скрипци и въжета (за вдигане на тежести)

block-buster ['blɔkbʌstə]
1. n разг. огромна силно раз рушителна бомба
2. прен. силно/мощно нещо

blockhead ['blokhed]
n тъпак, дръвник

blockhouse ['blɔkhaus]
1. дървена постройка от четвъртити греди
2. дървено укрепление
3. бетонен бункер

blocking ['blɔkiŋ]
1. препречване, спиране
2. тех., ел., жп. блокировка, спиране

blockish ['blɔkiʃ]
a глупав, тъп, упорит

block letters ['blɔk'letəz]
n pl печатни букви

block plan ['blɔk'plæn]
n мащабен план/схема/скица

block tin ['blɔk'tin]
n калай на слитък/кюлче

bloke [blouk]
n разг. човек, момче

blond [blɔnd]
I. a светъл, рус (за коса), светъл, бял (за кожа, лице)
II. n русокос/белолик човек, блондин

blonde [blɔnd]
n русокоса/белолика жена, блондинка

blood [blʌd]
I. 1. кръв
it made my BLOOD boil това ме накара да кипна
his BLOOD ran cold кръвта му замръзна в жилитe
to make someone's BLOOD run cold смразявам кръвта на някого
2. темперамент, чувство, страст
тy BLOOD is up кипнал съм, готов съм да се бия
3. жизнени сокове, прен. живот
fresh/new BLOOD обновление, пресни сили
4. род, родство, произход, раса
it runs in their BLOOD това им е семейна/родова/наследствена черта, в кръвта им е
BLOOD will tell добрият произход си личи
(prince) of the BLOOD (принц) от кралска кръв/род
a bit of BLOOD чистокръвен кон
5. проливане на кръв, убийство
men of BLOOD убийци
6. конте, франт
in cold BLOOD хладнокръвно, преднамерено, жестоко
BLOOD is thicker than water кръвта вода не става
bad/ill BLOOD лоши чувства, омраза
there is bad/ill BLOOD between them те се мразят
II. 1. пускам кръв
2. лов. давам за пръв път да вкуси кръв на (на куче и пр.), настървявам
3. въвеждам, посвещавам
4. окървавявам, изцапвам с кръв

blood and iron ['blʌdən'aiən]
n брутално насилие

blood-and-thunder ['blʌdən'θʌndə]
a мелодраматичен, сензационен

blood bank ['blʌd'bæŋk]
n хранилище за кръв/кръвна плазма

blood bath ['blʌd'ba:θ]
n кръвопролитие, клане, поголовна сеч

blood-beat ['blʌdhi.'t]
n нормалната температура на човешкото тяло

blood count ['blʌd'kaunt]
n мед. кръвна картина

blood-curdling ['blʌdkə:dliŋ]
a ужасяващ, смразяващ кръвта

blood-doner ['blʌd'dounə]
n кръводарител

blooded ['blʌdid]
1. окървавен
2. чистокръвен (за кон)

blood group ['blʌd'gru.'p]
n мед. кръвна група

blood-horse ['blʌdhɔ:s]
n чистокръвен/расов кон

bloodhound n ловджийско куче, таен полицейски агент

bloodily ['blʌdili]
adv жестоко, кръвожадно

bloodless ['blʌdlis]
1. безкръвен, блед
2. студен, безчувствен
3. минал без кръвопролитие, безкръвен

blood-letting ['blʌdletiŋ]
n мед. кръвопускане

bloodlust ['blʌdlʌst]
n кръвожадност

blood-money ['blʌdmʌni]
1. парично обезщетение на наследниците на убит човек
2. пари, получени с цената на живота на друг човек

blood orange ['blʌd'ɔ:rinddʒ]
n червен портокал

blood-poisoning ['blʌdpoizəniŋ]
n отравяне на кръвта

blood pressure ['blʌd'preʃə]
n кръвно налягане

blood pudding ['blʌd'pudiŋ]
n кървавица

blood-red ['blʌdred]
a кървавочервен

blood-relation ['blʌdri'leiʃn]
n кръвен родственик/роднина

blood sausage ['blʌd'sɔsidʒ]
ам. blood pudding

bloodshed ['blʌdʃed]
n кръвопролитие

bloodshot ['blʌdʃɔt]
a силно зачервен, кървясал (за очи)

blood-stained ['blʌdsteind]
a изцапан с кръв, окървавен

bloodstock ['blʌdstɔk]
n чистокръвни коне

bloodstone ['blʌdstoun]
n минер, вид халцедон

bloodsucker ['blʌdsʌkə]
1. пиявица
2. кръвопиец, експлоататор

blood test ['blʌdtest]
n мед. кръвна картина, кръвна проба

bloodthirsty ['blʌdθə:sti]
a кръвожаден, жесток

blood transfusion ['blʌdtra:ns'fju:ʒn]
n мед. преливане на кръв

blood-vessel ['blʌdvesl]
n кръвоносен съд

bloodworm ['blʌdwə:m]
n зоол. яркочервено червейче, използувано за стръв

bloody ['blʌdi]
I. 1. кървав. окървавен, кървящ, изцапан с кръв, прен. жесток, кървав
2. вулг. проклет, мръсен, гаден, пуст, ваджишки
3. разг. баш, цял, истински
you are a BLOODY fool! ти си цял глупак! he is a BLOODY genius! той е истински гений
4. неприятен, противен
5. sl. за усилване
not BLOODY likely! невъзможно! not a BLOODY one нито един-едничък
II. v окървавявам, изцапвам с кръв

bloody mary ['blʌdi'mɛəri]
n вид коктейл от водка, доматен сок и пр

bloody-minded ['blʌdi'maindid]
1. разг. жесток
2. умишлено спъващ/пречещ

bloom ['blu:m]
I. 1. цвят
2. цъфтеж, цъфтене, разцвет, свежеет (и прен.)
to burst into BLOOM разцъфтявам се, разцъфвам
in BLOOM разцъфнал. разцъфтял
3. свежест/руменина на лицето, здрав цвят, цветущ вид
4. замъгляване на гладка/полирана/лакирана повърхност
5. прашец на прясно откъснат плод (грозде, cливи и пр.), to take the BLOOM off something развалям свежестта на/похабявам нещо
II. v цъфтя, разцъфвам, намирам се в разцвет (и прен.)
III. n метал, блок, брус, блум

bloomer ['blu:mə]
n разг. глупава грешка, гаф

bloomers ['blu:məz]
1. широки спортни дамски гащета, шалвари
2. разг. дамски кюлоти (до коленете)

blooming ['blu:miŋ]
1. цъфтящ, разцъфнал
2. здрав, цветущ
3. преуспяващ, оживен (за търговия и пр.)
4. bloody

bloomsbury ['blu:rnzbəri]
1. квартал в Лондон, където живеят писатели, художници и пр
2. attr интелектуален, интелигентски

bloomy ['blu:mi]
1. обсипан с цвят
2. цветист
3. цветущ
4. покрит с прашец (за плод)

blooper [blu:рə]
1. n ам. досадна грешка, гаф
2. бейсбол къс пробег

blossom ['blɔsəm]
I. 1. цвят (особ. на плодчо дърво)
in BLOSSOM разцъфнал, отрупан с цвят
2. прен. пълен разцвет
II. 1. разцъфвам, разцъфтявам (се), цъфтя (и прен.)
2. развивам се
достигам връхната си точка (и с out)
3. ам. появявам се, цъфвам

blot [blot]
I. 1. петно (и прен.), a BLOT on the landscape нещо, което разваля/загрозява гледкага
2. грешка, дефект, недостатък
II. 1. правя петно (с мастило и пр.)
2. поливам с попивателна хартия
3. изпръсквам, оплесквам, размазвам
4. ставам на петна, дамгосвам се (за покривки и пр.)
to BLOT one's copy-book разг. излагам се. орезилявам се, увреждам репутацията си
blot off поливам, изсушавам (с попивателна хартия и пр.)
blot out заличавам, изличавам (и прен.), скривам, закривам, замъглявам, изтребвам, унищожавам

blotch [blɔtʃ]
I. 1. петно, обезцветяване (по кожaтa)
2. (голямо) петно от мастило/боя и пр., леке
3. дефект
II. 1. покривам с петна, дамгосвам
2. ставам на петна
3. зацапвам (се)

blotchy ['blɔtʃi]
a на петна, покрит с петна, дамюсан

blotter ['biɔtə]
1. попивателна хартия, преса за попиване
2. блок от хартия за писма/от попивателна хартия
3. пм. бележник (търговски, полицейски), временен регистър

blotting-paper ['blɔtiŋ'peipə]
п попивателна хартия

blotto ['blɔtou]
a. sl. много пиян, нафиркан. натаралянкал се

blouse [blauz]
1. дамска блуза
2. работна блуза, рубашка
3. воен. рубашка (войнишка, моряшка)

blow [blou]
I. 1. духам, вея
to BLOW on one's fingers духам си на пръстите (за да ги cmonля)
2. дишим тежко, пъхтя. задъхвам се
to let the horses BLOW оставям конете да си поема дъх/да си отдъхнат
3. отвявам, завявам. завличам, отнасям, издухвам, блъскам, нося, донасям
4. надувам (мях, духало и пр.)
5. духам, раздухвам (огън)
6. свиря силно на/надувам духов инструмент
to BLOW a whistle изсвирвам със свирка
to BLOW one's own trumpet/horn прен. сам се хваля, правя си реклама
7. издухвам, продухвам
to BLOW one's nose изсеквам се
8. sl, заминавам внезапно, духвам
9. изхвърлям въздушнв струя и вода (за кит)
10. изгарям от претоварване (за бушон. ел. крушка и пр.)
11. издувам се, избухвам, изгърмявам (и за консерви)
12. правя мехури, надувам (стъкло и пр.)
13. изпразвам чрез духане продухване
14. хвърлям във въздуха, отварям с взлом/експлозив
15. наплювам (за. мухи)
16. издавам. разгласявам (тайна и пр.)
17. sl. харча, прахосвам. пилея безразсъдно, профуквам (пари)
18. възклицание, ругатня
oh BLOW! BLOW it! ух! по дяволите! дявол да го вземе! BLOW you! върви по дяволите! be BLOWed it... да пукна, ако..., разбира се, че няма да...
well, i'm BLOWed! брей! виж ти! to BLOW one's top/a. u. stack разг. загубвам самообладание, избухвам, кипвим
to BLOW the gab/gaff sl издавам тайна/заговор, доноснича. интригантствувам
to BLOW open отварям се внезапно (от вятър и пр. за врата, npoзорец)
to BLOW hot and cold колебая се, не съм постоянен в мнението/решенията си
blow about развявам се (за коси и пр.), разпръсвам, разпилявам
blow away отварям, отнасям, разпръсвам, разнасям, разбивам, хвръквам, изхвърчавам, хвърлям във въздуха (с експлозив)
blow back експлодирам (за газ в туби и пр.)
blow in (to) отварям, счупвам, разбивам, разг. наминавам, отбивам се, изтърсвам се, довтасвам
blow off отвявам, отнасям, издухвам, хвръквам, излитам, изхвърчавам, експлодирам (и прен.)
to BLOW off steam тех. (из) пускам пара, прен. изразходвам излишната си енергия, разг. давам воля на чувствата си, избухвам в гняв, дигам пара
to BLOW the lid off разкривам, изваждам на показ, разобличавам
blow on отнемам свежестта и пр. на, правя безинтересен, дискредитирам
blow out гася, изгасявам, духвам, угасвам, загасвам, издувам, надувам, изхвърчавам, бликвам, избликвам, експлодирам, пукам се, изгърмявам (за гума), тех. изпразвам
ел. изгарям от претоварване (за бушон, ел. крушка), to BLOW out one's/someone's brain разбивам/пръсвам (си) черепа, застрелвам (се) в главата
blow over събарям, прекатурвам
утихвам, преминавам, забравям се (за буря, тревога, кавга), blow up експлодирам, избухвам, пръсвам се, прен. разг. кипвам
хвърлям във въздуха, излизам, надигам се (за буря, вятър), it is BLOWmg up foi rain този вятър ще докара дъжд, надувам (балон и пр.), напомпвам (гума), наругавам, преувеличавам, разг. увеличавам снимка, надувам се, важнича
BLOW n up with pride надут, високомерен
II. 1. удар (и прен.)
at one BLOW с един удар
to come/get to BLOWs сбиваме сe
to exchange BLOWs бия се (with с)
without striking a BLOW без бой
to strike a BLOW for помагам, подкрепям
to strike a BLOW against противопоствям се на. опълчвам се срещу
to deal/deliver/fetch/give/inflict/strike a BLOW удрям, нанасям удар
BLOW by BLOW много подобрен (за описание и пр.)
2. неочаквано нещастие
III. v цъфтя, разцъфтявам
IV. n цъфтеж, цвят, разцвет

blow-ball ['blоиbɔ:l]
n бот. прецъфтелият цвят на глухарче

blow-cock ['bloukɔk]
n тех. кран за изпускане на пара

blower ['blouə]
1. духач
2. духало
3. тръбач, свирач
4. тех. вентилаторна тръба, вентилатор
5. разг. телефон, домофон
6. отвор за изпускане на пара/нечист въздух/газ и пр

blow-fly ['bloиflаi]
n муха месарка (Callphora vicina)

blowhard ['blouha:d]
n разг. самохвалко

blow-hole ['blouhoul]
1. ноздра (на кит и пр.)
2. вентилатор (на тучел и пр.)
3. раковина (на. метил)

blow-lamp ['bloulæmp]
n тех. поялник, горелка

blown I. вж. blow
II. 1. задъхан. запъхтян
2. надут, подпухнал
3. развален (за храна)

blow-off cock ['blouɔfkɔk,-'giə]
n тех. кран за изпускане на пара

blow-out ['blouaut]
1. ел. искрогасител
2. разг. голямо/много ядене, гощавка
we had a good BLOW-OUT голямо ядене падна, здравата си хапнахме
3. разг. пукване на гума
4. ел. изгаряне на бушон/крушка

blow-pipe ['bloupaip]
1. духателна тръба
2. стъкларска духалка
3. пипа, заваръчна горелка
4. тръба за издухване на отровни стрели
5. муз. ручило (на гайда)

blow-torch ['bloutɔ:tʃ]
вж. blow-lamp

blow-up ['blоuʌр]
1. експлозия
2. фот. увеличение на снимка

blowy ['broui]
a ветровит, открит за/брулен от ветрове

blowzy ['blauzi]
1. със зачервено лице
2. раздърпан, мърляв, рошав

blub [blʌb]
v разг. роня/лея сълзи

blubber ['blʌbə]
I. 1. китова мас, тлъстини
2. плач, хленч
II. a подут, издут, дебел, издаден (за устнй)
III. 1. плача с глас, хълцам, цивря
2. говоря плачешком/хълцайки
3. измокрям се/подпухвам/разкривявам се от плач (за лице)

bluchers ['blu:kə:z]
n рl здрави високи кожени обувки

bludgeon ['blʌdʒən]
I. n сопа, тояга, суровица
II. v бия, налагам със сопа/тояга

blue [blu:]
I. 1. син. лазурен
2. посинял, насинен
to talk till one is BLUE in the face говоря до пукване/до посиняване
3. унил, потиснат, в мрачно настроение, мрачен, безперспективен
4. неприличен, циничен
BLUE film порнографски филм
to make/turn the air BLUE проглушавам света, ругая невъздържано
5. консервативен
6. ам. пуритански
7. муз. тъжен, меланхолен
once in a BLUE moon много рядко, от дъжд на вятър
II. 1. син цвят
2. небе
3. море
4. синка за пране
5. студент, участвувал в представителния отбор на своя университет (особ. Оксфорд или Кеймбридж)
6. pl мрачно настроение, тъга, униние
7. муз. бавна и тъжна (негърска) мелодия, блуз
8. вид синя пеперуда (Lycaenidae)
out of the BLUE неочаквано
a bolt from the BLUE пълна изненада, гръм от ясно небе
the men/boys in BLUE полицаи, моряци
a true BLUE предан член на партия (особ. консерватор)
III. 1. боядисвам в синъо
2. слагам в синка
3. sl. пилeя, прахосвам (пари)

Bluebeard ['blu:biəd]
1. човек, който се жени няколко пъти и убива жените си, мистериозен престъпник
2. Синята брада (герой от приказка)

bluebell ['bluibel]
1. n бот. див зюмбюл, синчец (Scilla)
2. шотл. светлосиня камбанка, звънче (Campanulla)

blueberry ['bluibari]
n ам. бот. боровинка (Vaccinium)

bluebird ['blu:bə:d]
n сев. -ам. пойна птица (Sialis)

blue blood ['bluiblʌd]
n аристократическо потекло, синя кръв

blue-bonnet ['blui'bɔnit]
1. шотл. калпаче от син вълнен плат
2. шотландец, шотландски войник
3. бот. вид едногодишен лупинус

blue book ['blu:buk]
1. синя книга (сборник от документи, издание нa Британския парламент)
2. ам. книга с данни за висшите длъжностни лица в САЩ

bluebottle ['blu:bɔtl]
1. вид голяма синя муха
2. blow fly
3. ам. бот. метличина (Centaurea)
4. разг. полицай

blue chip ['blи:'tʃip]
1. ценни книжа
2. стабилно/доходно предприятие

bluecoat ['blu:kout]
1. ам. полицай
2. ист. войник от северните щати през Гражданската война
3. attr със синъо палто/униформа
BLUECOAT boy ученик от лондонското училище Christ's Hospital

blue-collat ['blu:'kɔ:lə(d)]
a работнически
BLUE-COLLAT worker физически/фабричен работник

blue denim ['blui'denim]
n син док, плат за дънки

blue devils ['blu:'devilz]
n pl потиснато настроение, делириум тременс

blue-eyed ['blu:aid]
1. синеок
2. разг. невинен, прям
BLUE-EYED boy любимец, галеник

bluefish ['blu:fiʃ]
n зоол. лефер (Pomatomus saltatrix)

blue flag ['bluiflaeg]
n ам. бот. перуника (Iris)

blue gill ['blu:dʒil]
n ам. зоол. дребна сладководна риба

blue grass ['blu:gra:s]
n ам. бот. вид трева (Poa pratensis)

blue gum ['blu:'gAm]
n бот. вид евкалипт (Eucalyptus globulus)

blueing вж. bluing

bluejack ['blu:dʒæk]
n ам. бот. вид американски дъб (Quercus cinerea)

bluejacket ['blu:dʒækit]
n моряк, числящ се към флотата

blue jay ['blu;'dʒei]
n зоол. американска сойка (Cianocytha)

blue jeans ['blu:'dʒi:nz]
n pl сини джиси/дънки

blue laws ['blu:'lc:z]
n pl ам. строги nypитански закони

blue-pencil ['blu:'pensl]
1. редактирам, коригирам
2. цензурирам

blue pill ['blu:pil]
n фарм. разслабително хапче

blueprint ['bluiprint]
I. 1. светлописно/хелиографно копие
2. подробен план/проект/описание
II. 1. правя хелиографно копие
2. изработвам подробен план/проект, правя подробно описание

blue ribbon ['blu:'ribn]
1. n орденът на жартиерата
2. високо отличие, първа награда
BLUE RIBBON jury специално подбрано жури

blue rock ['blu:rɔk]
вж. rock dove

blues [blu:z]
n pl с гл. в sing и pl муз. блуз, танц блуз

blue-sky ['blu:skai]
1. фин. несигурен, съмнителен, нестабилен (за акции и пр.)
2. нямащ практическо приложение
BLUE-SKY laws закони, забраняващи спекулацията със съмнителни акции

bluesman ['blu:zmən]
n човек, който пее/танцува блуз

bluestocking ['blu:stɔkiŋ]
1. жена с интелектуални/литературни интереси
2. педантка

blue -stone ['blu:stoun]
1. хим. меден сулфат, син камък
2. вид пясъчник (използуван за паваж, облицовка и пр.)

blue streak ['blu:stri:k]
1. много бързо движсщ се човек/предмет
2. непрекъснат поток от думи
to talk like a BLUE STREAK говоря като картечница

bluet ['blu:it]
n бот. растение със сини цветове (от рода Houstonia, Caerulea)

bluethroat ['blu'.θrout]
n мол. дрозд (Erithacus)

blue water ['blu:'wots]
n открито море

blueweed ['blu:wi:d]
п бот. усойниче, лисича опашка (Echium)

bluey ['blu:i]
n пътничeска торба с дрехи

bluff [blʌf]
I. 1. отвесен, стръмен
2. откровен, прям, безцеремонен
3. мор. с широк плосък нос (за кораб)
II. n геогр. нос/скала с широк/отвесен склон
III. v подвеждам, заблуждавам, блъфирам
to BLUFF it out, to BLUFF one's way out измъквам се от тру положение чрез блъфиране
IV. n заблуждаване, шашарма, блъф
to call someone's BLUFF покер изобличавам някого в блъфиране/измама (и прен.)

bluffer ['blʌfə]
n измамник, блъфъор

bluffly a отвесен, стръмен, грубичък, безцеремонен, открит, откровен

bluffness ['blʌfnis]
1. стръмнина
2. прямота, откровеност, безцеремонност

bluing ['blu:iŋ]
1. синка за пране
2. пилеене на пари

bluish ['blu:iʃ]
a синкав, възсин

blunder ['blʌndə]
I. 1. досадна грешка
2. нетактична постъпка, гаф
II. 1. вървя слепешката
бутам се, блъсвам се, хаквам се (about, along, against, into)
2. правя груба грешка, постъпвам нетактично, обърквам, провалям, изпортвам
to BLUNDER a country into war въвличам страна във война (с неумела политика)
blunder away пропилявам, похабявам, пропускам, изгубвам
blunder out избъбрям, изпускам се да кажа нещо
blunder through изкарвам/свършвам как да е
blunder upon попадам на/намирам случайно

blunderbuss ['blʌпdəbʌs]
1. ист. къса широкоцевна пушка
2. несръчен/нетактичен човек

blunderer ['blʌndərə]
1. несръчен/непохватен човек
2. нетактичен човек. човек, който постоянно прави гафове

blundering ['blʌпdəriŋ]
1. несръчен, непохватен, неумел
2. нетактичен, непостоянен, безотговорен

blunge [blndʒ]
n грънчарство смесване на глина и пр. с вода

blunt [blʌпt]
I. 1. тъп, изтъпен, притъпен
2. прен. тъп. глупав, невъзприемчив
3. откровен, прям, недвусмислен
4. рязък. безцеремонен, безкомпромисен, непреклонен
II. v изтъпявам, притъпявам (и прен.)
III. n дебела, къса и тъпа игла
IV. n sl. ост. готови пари, суха пара

bluntly ['blʌntli]
adv направо, безцеремонно, без заобикалки

bluntness ['blʌntnis]
1. тъпост, тъпота (и прен.)
2. притъпеност, нечувствителност
3. прямота, откровеност, рязкост

blur [blə:]
I. 1. мръсно/замацано/изтрито място
2. размазано/неясно петно
3. неясни очертания, мъглявина, мъглявост
II. 1. зацапвам (нещо писано, рисувано)
2. замъглявам (се), правя/ставам неясен, губя очертания та си
eyes BLURred with tears премрежени/замъглени от сълзи очи
a BLURred photograph неясна/замъглена снимка
to BLUR out скривам от погледа, заличавам, изличавам

blurb [blə:b]
n кратки бележки за книга (обик. на корицaтa. обвивката)

blurt [blə:t]
v обик. с out избъбрям, издрънквам, изтърсвам (нещo)

blush [blʌʃ]
I. 1. зачервявам се, червя се, изчервявам се (at, for)
2. срамувам се (for за, заради)
to BLUSH crimson/pink изчервявам се, пламвам като рак/божур
3. книж. порозовявам, руменея, червенея (за небе, цветя)
II. 1. изчервяване, засрамване, срам
to put someone to the BLUSH, to bring BLUSHes to someone's cheeks карам някого да почервенее/да се зачерви (от смущение, срам и пр.)
2. поглед, вид
at (the) first BLUSH на пръв поглед, от първото впечатление
3. руменина, червенина, зарозовяване

blusher ['blʌʃə]
n козметично средство за предаване на свежест на лицето

bluster ['blʌstə]
I. 1. бушувам, вилнея, рева (за вятър вълии и пр.)
2. вилнея, фуча, заплашвам, деребействувам (за човек)
II. 1. бушуване, фучене, рев
2. вилнеене, шумни заплахи

blusterer ['blʌstərə]
n самохвалко, грубиян, деребей

blustering ['blʌstəriŋ]
1. бушуващ, вилнеещ, фучащ, свиреп
2. ругаещ, шумно заплашващ, деребействуващ

bo [boи]
вж. boo

boa [bou]
1. зоол. боа, питон
2. боа (кожа, която се носи около врата)

boar [bɔ:]
1. шопар, нерез
2. глиган
3. месо от глиган
4. лов. самец

board ['bɔ:d]
I. 1. дъска
2. табло (за облей, съобщения и пр.)
3. тех. комутатор, превключвател
4. pl театрална сцена, театър, актъорска професия
to go on the BOARDs ставам актъор
5. маса, трапеза
6. съвещателна маса
7. храна (особ. в пансион), partial BOARD полупансион
8. печ. подвързия от картон
cloth BOARDs подвързия от картон, обвит с плат
limp BOARDs мека подвързия
the BOARDs кориците на книга
9. дъска (за шах, табло и пр.)
10. съвещателно тяло, съвет, комисия, комитет
министерство (в Англия), editorial BOARD редакционна колегия
BOARD of enquiry анкетна комисия
BOARD of examiners изпитна комисия, жури
BOARD of directors/managers управителен съвет/тяло (на дружество, предприятие и пр.), BOARD of Education Министерство на просветата (в Англия), BOARD of Trade Министерство на търговията (в Англия), Търговска палата (в САЩ)
11. борд на кораб
on BOARD (ship) на борда
to be on BOARD в параход съм
to go on BOARD качвам се на параход/самолет/ам. и влак
to take goods on BOARD товаря стоки (за кораб), to go by the BOARD падам в морето (за мачти и пр.), прен. провалям се напълно, отивам по дяволите, напълно съм пренебрегнат/изоставен (за проект, план и пр.)
12. ръб, край
II. 1. заковавам/наковавам/обковавам с дъски
2. подвързвам книга
3. xpaня се (обик. на пансион), приемам, храня (на пансион)
4. качвам се на (кораб, самолет, влак и пр.), воен. завладявам (кораб)
5. мор. лавирам
6. разг. преглеждам (за военна медицинска комисия)

boarder ['bɔ:bə]
n пансионер

board game ['bɔ:d'geim]
n игра, която се играе на дъска (шах и пр.)

boarding ['bɔ:diŋ]
1. n наковаване/обковаване с дъски
2. печ. подвързия от картон
3. пансион, храна
4. мор. акостиране

boarding-house ['bɔ:diŋhaus]
n пансион

boarding out ['bɔ:din'aut]
1. редовно хранене извън къщи
2. даване на изоставено дете за отглеждане от чужди хора

boarding-school ['bɔ:diŋsku:l]
п училище-интернат, пансион

board-room ['bɔ:drum]
n заседателна/съвещателна стая/зала

board-wages ['bɔ:dweidʒiz]
n pl допълнително заплащане вместо храна (на прислугa)

boardwalk ['bɔ:dwɔ:k]
n дъсчена пешеходна пътека по крайбрежие

boast [boust]
I. 1. самохвалство, хвалба
to make a BOAST of хваля се с
2. (нещо, преставляващо) гордост
he is the BOAST of his school той e гордостта на училището си
it is Our BOAST that. ние сме горди, че
II. 1. хваля се, надувам се (of, about с)
he is always BOAST ing of his success той непрекъснато се хвали с успеха си
you are clever but you needn't BOAST about it ти си умен, но не е нужно да се хвалиш с това
2. гордея се. славя се (of с или без предлог), горд съм, че имам
our town can BOAST of many historic buildings нашето градче се слави с множество исторически огради
our school BOASTs the finest swimming pool нашето училище се слави с най-хубавия плувен басейн
that's nothing to BOAST of това не е нещо, с което човек може да се гордее

boaster ['boustə]
n самохвалко

boastful ['boustful]
a който обича да/който постоянно се хвали

boat [bout]
I. 1. лодка, кораб, параход, плавателен съд
to be (all) in the same BOAT прен. на един хал/на едно дередже сме
to rock the BOAT нарушавам равновесието
прен. излагам на опасност (планове и пр.), to row/sail in the same BOAT with прен. действувам съвместно с
to sail one's own BOAT прен. действувам самостоятелно, следвам свой собствен път
to take to the BOATs мор. качвам се в спасителна лодка (при корабокрушение), прен. изоставям бързо начинанието си
2. (домакински) съд с форма на лодка
to push the BOAT out разг. празнувам, черпя
II. 1. возя се на/карам лодка
to go BOATing oтиBaм на гребане/на разходка с лодка
2. търг. пренасям/превозвам по вода

boat-bill ['boutbil]
n зоол. юж. -ам. чапла (Cochlearius)

boat-deck ['boutdek]
n палуба, от която се спускат спасителните лодки

boat drill ['bout'dril]
n упражнение по спускане на спасителните лодки

boatel ['boutel]
1. хотел на брега, който обслужва пътуващи с лодки, яхти и пр
2. параход, служещ за хотел

boater ['boutə]
1. излетник с лодка
2. твърда сламена шапка

boat-hook ['bouthuk]
n дълъг прът с кука за притегляне/изтласкване на лодки

boat-house ['bouthaus]
n крайбрежен навес за прибиране на лодки

boating ['boutiŋ]
n гребане, каране на лодка

boatload ['boutloud]
n целият товар/всичките пътници, който побира една лодка

boatman ['boutmən]
1. човек, който кара/дава под наем лодка
2. търг. човек, който осигурява превоз по вода

boat race ['boutreis]
1. състезание с лодки
2. the BOAT RACE ежегодно състезание по гребане между университите на Оксфорд и Кеймбридж

boatswain ['bousn]
n мор. старшина, отговарящ за корабните съоръжсния

boat-train ['bout'trein]
n влак, който има/прави връзка с параход

bob [bɔb]
I. 1. топуз на махало, тежест на отвес, опашка на хвърчило
2. тапа на въдица, кукичка за червей
3. къс кичур коса, къдрица, късо подстригана коса на жена/дете
4. късо подрязана опашка на кон/куче
5. флъонга, пискюл, топка, понпон
6. къс рефрен/припев
7. рязко движение, подскачане, реверанс
II. 1. клатя се, люлея се, подскачам, отскачам, изскачам
to BOB to the surface изплувам на повърхността
to BOB up (like a cork) прен. появявам се внезапно, изплувам отново след претърпян неуспех
that question often BOBs up този въпрос възниква често, често ни задават този въпрос
to BOB against someone блъсвам се в някого
to BOB one's head into a room надниквам в стая и веднага изчезвам
2. покланям се, правя реверанс
3. подрязвам, подкъсявам (коса, опашки)
BOBbed hair късо подстригана коса
to BOB for посягам да захапя/да уловя с уста висящ/подхвърлен плод и пр. (за куче и пр)
bob down навеждам се бързо
bob in 1. влизам
2. наминавам, отбивам се (за да видя някого)
III. n един от някoлкото начина за сменяне на дългозвучащите тонове при биенето на камбани
IV. n (pl без изменение) разг. шилинг (английска монета в обръщение до 1971 г., заменена от 5-пенсовата монета)
V. вж. bobsleigh
VI. n лек удар, потупване

bobbery ['bəbəri]
n шум, врява, глъч, бъркотия

bobbin ['bɔbin]
1. макара, масурче, вретено, бобина, шпула
2. чуканче, копанче (за плетенe нa дaнтела)
3. ел. бобина

bobbinet ['bɔbinit]
n машинна дантела

bobbish ['bɔbiʃ]
a разг., диал. добре, във форма, екстра

bobby ['bɔbi]
n разг. полицай

bobby-dazzler ['bɔbi'dæzlə]
n човек/нещо, което бие на очи

bobby off ['bɔbi'ɔf]
v sl бягам, изпарявам се, изчезвам

bobby pin ['bɔbipin]
n ам. фиба за коса

bobby socks ['bɔbisɔks]
n къси чорапки (за момиче)

bobby-soxer ['bɔbi'sɔksə]
n обик. пренебр. младо момиче, момиченце, хлапе

bobcat ['bɔbkæt]
n зоол. американски рис (Lynx rufus)

bobolink ['bɔboliŋk]
n сев. -ам. пойна птица

bob-sled вж. bob-sleigh

bob-sledding ['bɔbslediŋ]
вж. bobsleighing

bob-sleigh ['bɔbslei]
n голяма спортна шейна, бобслей

bobsleighing ['bɔbsleiŋ]
n състезания по пързаляне с шейни, бобслей

bobstay ['bɔbstei]
n мор. въже, което тегли надолу бушприта

bobtail ['bɔbteil]
I. n кон/куче и пр. с подрязана опашка
II. a с къса/подрязана опашка (и BOBTAILed)

bob-white ['bɔbwait]
n сев. -ам. яребица, пъдпъдък (Соlinis)

bob-wig ['bobwig]
n перука с къси къдри

boche ['bɔʃ]
n sl. презр. от Първата световна война немец, шваба

bock [bɔk]
1. силна немска бира
2. чаша бира

bod [bɔd]
n sl. човек, лице

bode [boud]
1. вещая, предвещавам (зло)
2. соча, обещавам
BODE ill не предвещавам нищо хубаво

bodeful ['boudful]
a пост. зловещ, злокобен, вещаещ зло

bodega [bɔ'di:gə]
1. n исп. винарска изба
2. магазин за вина
3. кръчма
4. ам. магазин за вина и бакалия

bodice ['bɔdis]
n корсаж, елече, горната част на рокля

bodiless ['bɔdilis]
a безтелесен, невеществен, нематериален

bodily ['bɔdili]
I. a телесен, физически
BODILY wants потребности на тялото (храна и пр.)
BODILY assault физическо насилие
II. 1. наняло, каго цяло, изцяло, без остатък, без изключение
2. лично

bodkin ['bɔdkin]
1. шило, губерка
2. дебела тъпа игла
3. кинжял
to sit/ride/travcl BODKIN седя/пътувам притиснат между двама души

bodleian [bɔd'li:əп]
разг. Bodley n библиотеката на Оксфордския университет

body [bɔdi]
I. 1. тяло, труп, туловище, мъртво тяло, труп, физ. тяло, астр. небесно тяло
BODY and soul тялом и духом, всецяло, с жар
to keep BODY and soul together свързвам двата края. успявам да преживея. оцелявам
2. корпус, скелет (на ограда, корт и пр.)
3. aвт. каросерия
aв. фюзелаж
4. главна/съществена част от нещо
the BODY of a speech същността на една реч
the BODY of a book главната част от книга (без притурките и пр.)
5. група, част, колектив
large bodies of the population големи групи от населението
they came in a BODY тe дойдоха вкупом/всички заедно
6. войскова част
a BODY of infantry пехотна част
7. голямо количество, маса
a large BODY of water голяма водна маса
a large BODY of people много хора, голяма тълпа
a strong BODY of evidence солидни доказателства
8. организирано тяло, организация
the BODY politic държавата
legislative BODY законодателно тяло/орган
electoral BODY избиратели
the student BODY студентите (от едно учебно заведение)
9. разг. човек
a very decent (old) BODY много свесен човек
a poor BODY нещастник
10. пълнота. плътност (на тон, глас), консистенция (на вино и пр.)
II. 1. оформявам, въплътявам
2. символизирам, типизирам

body-builder ['bɔdibildə]
1. авт. работник, който прави каросерията
2. питателна храна
3. уред за физкултурни упражнения

bodyguard ['bɔdiga:d]
n телохранител, лична охрана

body-servant ['bɔdisə:vənt]
n личен прислужник (на мъж), камериер

body-snatcher ['bɔdisnætʃə]
nкрадец на трупове
ам. sl снайпер, ам. предприемач, който подмамва работници, ам. журналист, който пише за видни личности

bodywork ['bɔdiwə:k]
n каросерия

Boer ['bouə,'bu:ə]
n южноафриканец от холандски произход, бур

boffin ['bɔfiп]
n sl, лице, което се занимава с проучвания (особ. технически)

bog [bɔg]
I. 1. тресавище, мочур, блато
2. клозетна яма
Serbonian BOG безизходно положение, безизходица
II. 1. затъвам в тресавище (обик. pass)
2. прен. забатачвам се
our discussions BOGged down разискванията ни стигнаха до задънена улица
BOGgcd down in/by difficulties затънал до гуша в неприятности

bogey ['bougi]
I. n голф резултат, който един добър играч трябва да постигне
II. вж. bogy
III. n тяло, разг. човек, туловище, труп, корпус, скелет, главна централна част на нещо, група, система, войскова част, организация, плътност

boggle ['bɔgl]
1. колебая се. опъвам се
стряскам се, плаша се (at, about)
2. правя/върша неумело/неуверено
3. обърквам, слисвам

boggy ['bəgi]
a мочурлив, блатист

boghunter ['bʌgtiʌntə]
n разг. ентомолог

bogie ['bougi]
п жп. тележка, талижка, талига

bogle ['bougl]
1. призрак, зъл дух, таласъм
2. плашило, страшилище

bog-trotter ['bɔgtrɔtə]
n през. ирландец

bogus ['bougəs]
a лъжлив, фалшив, мним, престорен

bogy ['bougi]
1. дяволът
2. BOGY (man) призрак, зъл дух, вампир, караконджул, страшилище

boh [bou]
вж. boo

bohea [bou'hi:]
n долнокачествен черен китайски чай oт последната реколта

bohemian [bou'hi:rniən]
I. 1. чешки
2. бохемски
II. 1. чех
2. бохемец
3. бохем

bohunk ['bouhʌŋk]
1. n pl. имигрант от Средна Европа
2. грубиян

boil [bɔil]
I. n цирей
II. 1. вря, кипя (и прен.), завирам, възвирам
to BOIL dry извирам до дъно
to keep the pot BOILing прен. изкарвам си прехраната, свързвам двата края
2. варя, слагам да възври, възварявам, сварявам
изварявам boil away извирам, изпарявам се, вря си
boil down изпарявам (се), сгъстявам (се), правя на булъон
прен. съкращавам се, свеждам се (to дo)
it all BOIL s down to this накратко/с две думи казано, всичко това се свежда до следното
boil over кипвам, изкипявам, прен. преливам от/избухвам от гняв
boil up възвирам, кипвам
надигам се. boil n врене, кипене, точка на кипене
to be on the BOIL кипя, вря. варя ее (и прен.)
to bring to the BOIL възварявам, докарвам до точката на кипенето
to go off the BOIL преставам да вря
to come to the BOIL завирам, възвирам

boiled ['bɔild]
a варен, сварен, уврял
to be BOILED сварявам се/завирам oт горещина
BOILEDed shirt разг. риза с колосана предница

boiler ['bɔilə]
1. парен котел, казан, бойлер, самовар в баня/пералня
2. човек, който вари нещо
3. зеленчук/плод/птица и пр., подходящи за варене

boiler suit [bɔiləsjurt]
n работен комбинезон за груба/мръсна работа

boiling ['bɔiliŋ]
I. 1. врене, кипене
2. варене, възваряване, изваряване, преваряване
the whole BOILING всичките, цялата компания/тайфа
II. 1. врял, врящ
BOILING hot разг. много горещ, жарък
2. бурен, развълнуван (за море и пр.), силно възбуден/разгневен

boiling point ['bɔiliŋpɔinl]
n точка на кипене, прен. силно възбуждение, граница на търпението, кулминационна точка

boisterous ['bɔistərəs]
1. буен, бурен, развълнуван (за море, вятър, време, човек и пр.)
2. шумен, необуздан, експанзивен, весел, ликуващ

boko ['boukou]
n sl, нос

bolas ['houləs]
n вид юж. -ам. ласо

bold [bould]
1. смел. предприемчив
to be/make (so) BOLD (as) to осмелявам се/имам смелеетта да
to make BOLD with позволявам си волности с, разполагам/разпореждам се с
to put a BOLD face/front on it nocpeшам/приемам храбро, действувам смело, не се сте снявам
2. самоуверен, самонадеян, нескромен, безочлив, безсрамен, нагъл
3. подчертан, ясно очертан, изпъкващ. релефен
4. стръмен, отвесен (за скала)

bold-face ['bouldteis]
n печ. получерен шрифт

bold-faced ['bouldfeist]
1. безочлив, безсрамен
2. печ. получерен

boldly ['bouldli]
1. adv смело
2. самоуверено, самонадеяно, безочливо, нагло

bole [boul]
I. n дънер, ствол
II. n червеникава глина

bolero [bɔ'leərou]
1. болеро (испански танц)
2. болеро, елек (и)

bolide ['boulaid]
n астр. голям метеор, болид

boll [boul]
n бот. семенник (на памук, лен и пр.)

bollard ['bɔləd]
1. мор. вързало, кнехт
2. дирек със стрелка, насочваща/отклоняваща движението

boll-weevil ['boul'wi:vil]
n дребно насекомо, унищожа ващо памучни плантации

bologna sausage [bə'loun(j)ə,sɔsidʒ]
n голяма пушена наденица

bolometer [bɔ'lɔmitə]
n уред за измерване на потока лъчиста енергия, болометър

boloney [bə'louni]
1. n sl. глупости, празни приказки
2. Bologna sausage

Bolshevik ['bɔlʃivik]
1. a болшевишки
11. n болшевик

Bolshevist ['bɔlʃivist]
вж. bolshevik

bolshivization [bɔlʃivai'zeiʃn]
n болшевизиране, болшевизация

bolster ['boulstə]
I. 1. дълга възглавница, служеща за подложка на спалните възглавници, подложка
2. стр. носеща/подсилваща част
3. тех. втулка
II. 1. подпирам, подкрепям (и прен.)
2. крепя, подпомагам
повдигам, укрепвам (дух и пр.) (и с up)

bolt [bɔlt]
I. 1. ист. стрела
to shoot one's BOLT прен. изгърмявам си патроните
2. мълния, гръм
3. резе, мандало, лост, затвор (на оръжие)
4. окови (за крака)
5. тех. болт
6. хукване, побягване, избягване
to make a BOLT for it хуквам да бягам, побягвам като стрела
7. излапване набързо
8. топ, руло (плат, тапети и пр.)
9. сноп (от върбови вейки, тръстика)
II. 1. заключвам, залоствам (врата), to BOLT someone in/out заключвам някого вътре/навън
2. хуквам, избягвам, офейквам
3. напущам, изоставям (партия и пр.)
4. изгълтвам/излапвам набързо
5. стягам/притягам с болтове
6. избъбрям, изтърсвам
III. 1. adv BOLT upright изправено, с изпънат гръб
he sat BOLT upright той седеше прав като свещ/изпънат като струна
2. пресявам, отсявам (брашно) през сито
3. прен. проучвам, разследвам

bolter ['boultə]
I. 1. буен кон, кон с лош нрав
2. ам. отцепник (от партия)
II. n сито, решето, сеячка

bolt-head ['boulthed]
n хим. колба за дестилиране

bolt-hole ['boulthoul]
n убежище

bolt-rope ['boultroup]
n мор. въже за обточване на платно

bolus ['bouləs]
1. n мед. голям хап
2. сдъвкана хапка храна

bomb [bɔm]
I. 1. бомба, ръчна граната
a BOMB attempt бомбен атентат
delayed-action BOMB бомба със закъснител
2. aм. неуспех, провал
3. голяма сума
4. цигара с наркотик
to go like a BOMB разг. бомба съм
II. 1. бомбардирам
2. to BOMB up натоварвам с бомби

bombard [bɔm'ba:d]
1. воен. обстрелвам с оръдия, бомбардирам
2. физ. подлагам на обстрел, атакувам. бомбардирам (with с)
3. прен. обсипвам (с въпроси. обиди и пр.)

bombardier [bɔmbə'diə]
1. n воен. артелирийски подофицер
2. ав. бомбардировач

bombardment [bɔm'ba:dmənt]
n обстрелване, бомбардиране, бомбардировка

bombasine вж. bombazine

bombast ['bɔmbəst]
n надуто многословие, превзет/бомбастичен стил

bombastic [bɔm'bæstik]
a надут, превзет, многодумен, голословен

bombazine ['bɔmbəzi:n]
n вид камгарен плат (обик. черен)

bomb-bay ['bɔm'bei]
n воен. ав. вместилище на бомби в самолет

bomb-disposal ['bɔmdispouzəl]
n воен, обезвредяване на неизбухнала бомба
BOMB-DISPOSAL squad отряд за обезвредяване на бомби

bombe [bɔmb]
n фр. готв. вид кръгъл/конусовиден сладкиш/ордъовър

bomber ['bɔтə]
1. бомбохвъргач
2. бомбардировач

bombing ['bɔmiŋ]
n бомбардиране, бомбардировка
BOMBING raid въздушнo нападение, бомбардировка

bomb-proof ['bɔтрru:f]
a бомбоустойчив, неуязвим от бомби

bomb scare ['bɔmskɛə]
n всеобща тревога, паника

bombshell ['bɔmʃel]
1. ост. бомба
2. прен. нещо съвсем неочаквано/объркващо/слисващо

bomb-sight ['bɔmsait]
n воен. ав. механизъм за насочване на бомби

bomb-site ['bɔmsait]
n разрушена от бомбардировки площ

bona fide ['bounə'faidi]
а, adv лaт. истински, неподправен, искрен, честен, с добри намерения

bona fides ['bounə'faidi:z]
n лат. юр. искреност, почтеност, добри намерения

bonanza [bɔ'nænzə]
I. 1. богата мина
2. доходно предприятие
3. прен. голям късмет, неочакван успех
II. a доходен, плодотворен, преуспяващ

bonbon ['bɔnbɔn]
n бонбон

bond [bɔnd]
I. 1. връзка
2. pl окови. вериги, прен. затвор, плен, спънка
3. спойка, връзка
4. (писмено) задължение, договор, полица
his word is as good as his BOND може безрезервно да се вярва на думата му
5. обиик. pl облигация, бон
6. стр. връзка, спойка, свързване (на тухли и пр.)
7. in BOND търг. в митницата (за стока), to take out of the BOND освобождавам от митницата
II. 1. свързвам, споявам
2. оставям (стока) в митницата до заплащане на мито
3. залагам, ипотекирам
4. издавам облигации

bondage ['bɔndidʒ]
1. робство, робия, крепостничество, принудително обвързване (чрез закон и пр.)
2. ограничение, принуда

bonded ['bɔndid]
1. осигурен/гарантиран чрез облигации
2. оставен в митницата до заплащане на мито (за стока)

bondholder ['bɔndhouldə]
n носител на облигации, предявител на полица

bondmaid ['bɔndmeid]
вж. bond (s) woman

bondman ['bɔndmən]
n (pl-men) ост. крепостник, роб
n (BONDwoman) крепостник (-чка), роб (-иня)

bond paper ['bɔnd'peipə]
n висококачествена хартия за облигации

bondservant ['bɔndsəvənt,-sleiv]
n крепостник, роб

bondsman ['bɔndzmən]
вж. bondman

bondwoman ['bɔnd(z)wumən]
n (pl-women) крепостничка, робиня

bone [boun]
I. n кост, кокал
pl скелет, кости, останки
предмет, направен от кост/кокал (зарове, kaстанети, банели и пр.)
to cut to the BONE намалявам до минимум (разходи и пр.)
to work oneself to the BONE душа не ми остава от работа, съсипвам се
the BONE of contention ябълката на раздора
to feel in one's BONEs сигурен съм, чувствувам по интуиция
to have a BONE to pick with заяждам се/имам да уреждам сметки с
to make no BONEs (about, to) не се стеснявам, не се церемоня, не му цепя басма
to make old BONEs доживявам до старост
bred in the BONEs вроден, дълбоко вкоренен, в кръвта
II. 1. отделям (месо) от кокалите
2. изваждам костите на (риба)
3. BONE up зубря, назубрям
опреснявам знанията/уменията си (on, upon)
4. sl. крада
5. торя с костено брашно

bone ash ['bounæʃ]
n костено брашно

bone black ['bounblæk]
n костени въглища

bone china ['boun'tʃainə]
n фин. порцелан, обик. с цвят на слонова кост, бончайна

bone-dry ['boundrai]
a пресъхнал, изсушен

bonehead ['bounhed]
n sl. глупак

bone-idle ['bounaidl,-leizi]
a крайно мързелив/бездеен

boneless ['bounlis]
a безкостен, прен. безгръбначен

bonemeal ['bounmi:l]
n тор от костено брашно

boner ['bounə]
n sl. глупава/досадна грешка, гаф

bone-setter ['bounsetə]
n народен лечител, който намества кости, правач

bone-shaker ['bounʃeikə]
n разг. велосипед без гуми, раздрънкана кола, таратайка

bone-yard ['bounja:d]
1. място за събиране на едри отпадъци (стари коли и пр.)
2. sl. гробища

bonfire ['bɔnfaiə]
n голям огън на открито (при празненство, за изгаряне на смет и пр.)

bongo ['bɔŋgou]
I. n зоол. голяма африканска антилопа
II. n малък тъпан, по който се удря с ръка/пръсти

bonhomie ['bɔnəmi:]
n доброта, сърдечност, благоразположение

Boniface ['bɔnifeis]
n фр. собственик на хотел/бар/ресторант

bonito [bɔ'nitou]
n исп. зоол. тон (риба)

bonkers ['bɔŋkəz]
a луд, щур

bon mot ['bɔn'mou]
n фр. (pl bons mots) остроумна забележка, духовитост

bonnet ['bɔnit]
I. 1. боне, шапчица с връзки
2. калпаче, калпак, барета
3. тех. капак (на мотор, колa и пр.)
4. похлупак (на комин и пр.)
II. v слагам/налагам/нахлузвам шапка на

bonny ['bɔni]
1. хубав, приятен, гиздав
2. пращящ от здраве

bonsai ['bounsai]
n (pl без изменение) яп. (начин за отглеждане в саксии на) изкуствено умалени дръвчета и др. растения

bonus ['bounəs]
n допълнително възнаграждение, премиални и пр

bon vivant [bɔ:n'vi:va:n]
1. веселяк, бонвиван
2. чревоугодник, гастроном

bony ['bouni]
1. костен
2. костелив, кокалест, с много кости (за риба)
3. мършав

bonze [bɔnz]
n яп. будистки свещеник

boo [bu:]
I. int нсдоволство. неодобрение. презрение, за сплашване. прогонване на животно и пр. у-у-у! хъш! и пр
II. 1. люлюканс. освиркване
2. звук, изразяващ неодобрение/презрение и пр.
he never said BOO той не каза гък
she can't say BOO to a goose тя и на мравката път прави, много е кротка/срамежлива/стеснителна
III. 1. дюдюкам, освирквам
2. бибиткам, давам сигнал
IV. n ам. sl. марихуана

boob [bu:b]
I. 1. глупак, ахмак, наивник
2. грешка, гаф
3. pl sl. женски гърди, бозки
II. v sl. правя голяма грешка/гаф

booby ['bu:bi]
1. глупак. наивник
2. зоол. морска птица
3. наркотично средство

booby hatch ['bu:bihætʃ]
n aм. sl. болница за душевноболни

booby prize ['bu:bipraiz]
n утешителна награда за последния в състезание

booby trap ['burbi'traep]
1. умело замаскирана бомба и пр
2. клопка, капан
3. v правя/поставям клопка на някого

boodle ['bu:dl]
1. група, тайфа
2. голямо количество пари
aм. фалшиви пари
3. рушвет, подкуп (и пол.)
4. вещи, придобити с измама

boogie-woogie ['bu:gi'wu:gi]
n клавирен стил в джазовата музика, буги-вуги

boohoo 1. n рев, силен плач
2. v плача, рева

book [buk]
I. 1. книга, тефтер, блок, бележник
2. pl търг. счетоводни книги/сметки
3. карнетка, кочан с билети и пр., комплект пощенски марки на листове
4. списък на залагания при конни състезания
to make/keep a BOOK правя списък на залаганията
5. the (Good) BOOK Библията
by the BOOK точно
to speak without BOOK говоря по памет, цитирам to be on the BOOKs фигурирам в списък, членувам
to be in the good BOOKs of радвам се на благоволението на
to be in the bad/black BOOKs of в немилост съм пред
to bring to BOOK потърсвам сметка/отговорност от, поисквам обяснение от
to go by the BOOK следвам сляпо инструкции/разпоредби и пр.
to speak by the BOOK говоря въз основа на точна информация
to read someone like a BOOK разбирам напълно/съвсем ca ми ясни нечии мотиви
this suits my BOOK това съвпада с мойте планове, удобно ми е
in my BOOK според мен, по мое мнение
it is not in the BOOK не е позволено, не е прието
to know someone like a BOOK познавам отлично някого, зная добре какво представлява/какъв е
II. 1. ангажирам предварително (стаи в хотел, билети за театър и пр., места във влак, параход и пр.)
2. купувам (билет, билети)
(fully) BOOKed up (за pecmopанm. театър и пр.) няма свободни места, всичко е продадено/ангажирано, (за певец, сказчик и пр.) нямам свободни дати за концерти и пр
3. вписвам в регистър и пр. срещу името на някого (дължи. иа сума, извършено провинение и пр.)
4. вписвам в регистри (поръчка за запазване нн места за пътуване, за концерти и пр.)
5. BOOKed sl, хванат, пипнат

bookbinder ['bukbaində]
n книговезец

bookbindery ['bukbaindəri]
n книговезница, подвързвачница

bookbinding ['bukbaindiŋ]
n подвързване на книги

bookcase ['bukkeis]
n шкаф за книги, библиотека

book club ['bukklʌb]
n организация, която продава на своите членове книги с отстъпка

booked a ангажиран, зает, откупен

book-ends ['bukenz]
n pl чифт подпорки за книги, подредени на рафт и пр

bookie ['buki]
разг. bookmaker
a човек, който урежда залагането на конни състезания

booking ['bukiŋ]
1. n. ангажимент за представление/концерт и пр. предварително ангажиране на билети/стаи в хотел и пр

booking clerk ['bukiŋkla:k]
n чиновник, който продава/издава билети на гише и пр

booking office ['bukiŋəris]
n гише/каса за продаване/ангажиране на билети

bookish ['bukiʃ]
1. книжен, книжовен (за език. стил)
2. пристрастен към четене на книги

book-keeper ['bukki:pə]
n счетоводител

book-keeping ['bukki:piŋ]
n счетоводство

book-learned ['buklə:nid]
a начетен, но без практически опит. книжен

book-learning ['buklə:niŋ]
n начетеност, книжни познания

booklet ['buklit]
n книжка, брошура, памфлет

bookmaker ['bukmeikə]
1. съставител на книга
2. сп. човек, който вписва залаганията и изплаща парите на печелившите. букмейкър

bookman ['bukmən]
n (рl-men) книжовник, литератор

bookmark ['bukma:k(ə)]
n лента от плат/кожа и пр. за отбелязване докъде е стигнал човек в книга, която чете

bookmobile ['bukmoubi:l]
n ам. подвижна/пътуваща библиотека

bookplate ['bukpleit]
n етикет с името на собственика на книга, екслибрис

book-rest ['bukrest]
n подпора за книга (при четене)

bookseller ['bukselə]
n книжар
second-hand BOOKSELLER антиквар букинист

bookshelf ['bukʃelf]
n ам. лавица/полица за книги

bookshop ['bukʃɔp]
n книжарница (само за книги)

bookstall ['bukstɔ:l]
n щанд за книги, вестници и списания

bookstore ['bukstɔ:]
ам. bookshop
n книжарница (само за книги)

book token ['buktoukən]
n разписка за определена сума, срещу която могат да се купуват книги

bookwork ['bukwə:k]
n четене, проучване (на литература по даден проблем)

bookworm ['bukwə:m]
n книжен червей, прен. книжен плъх

boom [bu:m]
I. 1. мор. гик
2. плаващ бараж
3. тех. стрела/рамо на кран
4. телев. бамбук за микрофон
5. ав. лонжерон, надлъжник
II. 1. бумтеж, гръм, ек
2. бръмчене
3. бързо (често изкуствено) покачване на цените
4. оживление, разцвет
5. шум, рекламиране, сензация
6. нараснала популярност
7. attr шумен, рекламен, изкуствено повишен, надут (за цени)
BOOM town град, който бързо се развива/процъфтява. boom v 1. бумтя, гърмя, еча, изгърмявам
2. процъфтявам, преуспявам, развивам се бързо
3. агитирам упорито/шумно за някого/нещо, лансирам (кандидат и пр.)
4. търся се много, добивам широка известност

boomerang ['bu:məræŋ]
n бумеранг (и прен.)

boomerangs 1. действувам като бумеранг
2. прен. връщам се към и засягам причинителя

booming ['bu:miŋ]
1. цъфтящ, преуспяващ
2. оживен (за търговия)

boon [bu:n]
I. 1. дар, благодеяние
2. предимство, благодат
3. молба
II. a весел, приятен

boor [buə]
n грубиян, простак, дебелак

boorish ['buəriʃ]
a груб, прост, дебелашки

boost [bu:st]
I. 1. вдигам, издигам
2. повдигам, покачвам, повишавам
3. тикам, подпомагам, подкрепям
4. ел. усилвам. подсилвам
5. лансирам, рекламирам
6. ам. sl. крада стоки от магазин (за купувач)
II. 1. повдигане, подпомагане, тласък нагоре/напред
2. лансиране, рекламиране

booster ['bu:stə]
1. ел. усилвател, тех. бустер
2. ам. човек, който лансира/рекламира/подпомага нещо, ентусиазиран поддръжник
3. ам. купувач, който краде от магазини
4. мед. допълнителна доза/инжекция за засилване/подновяване/продължаване действието на предишната

boot [bu:t]
I. 1. цяла обувка, ам. ботуш
2. багажник (на кола)
3. ист. инструмент за изтезаване
4. ритник, прен. грубо изгонване, изритване
5. мор. новобранец
6. краткотрайна радост/удоволствие
the BOOT is on the other leg сега точно обратното е истината, положението сега е точно обратното
to be in someone's BOOT s на мястото/в положението на някого съм
to give someone the BOOT sl. изгонвам някого от работа, уволнявам/изритвам някого
to get the BOOT sl. уволняват ме, изритват ме
to lick someone's BOOTs угоднича/подмазвам се/лижа подметките на някого
like old BOOTs sl. страхотно, страшно много
you bet your BOOTs sl. съвсем сигурно e
to put the BOOT in ритам жестоко, прен. действувам решително, предприемам решителни мерки
BOOT and saddle! воен. на коне!
II. 1. обувам обуща
2. ритам, изритвам
3. разг. уволнявам
4. to BOOT out изхвърлям, изгонвам безцеремонно, изритвам
5. to BOOT around подритвам
III. n to BOOT също, освен това, в добавка
IV. v ост. принасям полза, помагам
what BOOTs it to/that каква полза да/че
it little BOOTs to, it BOOTs not to няма полза/безсмислено е да

bootblack ['bu:tblæk]
n ваксаджия

booted ['bu:tid]
a обут с цели обувки/ботуши

bootee ['bu:ti:,bu'ti:]
n детско плетено терличе, дамска ботинка

booth [bu:θ]
1. сергия, щанд
2. будка, навес, палатка, барака (на панаир)
3. кабина
voting BOOTH тъмна стаичка (за гласуване)
listening BOOTH малка стаичка (в магазин), в която купувачи могат да прослушваг грамофонни плочи

bootjack ['bu:tdʒæk]
n събувалка за ботуши

bootlace ['bu:tleis]
n обик. р1 връзки за цели обуща

bootleg ['bu:tleg]
I. 1. горнище на ботуш
2. ам. контрабанда произведено/продавано/пренасяно нещо (особ. спиртно питие)
II. a ам. sl. контрабанден (особ. за спиртно питие)
III. v произвеждам/продавам/пренасям/внасям контрабанда спиртно питие

bootlegger ['bu:tlegə]
n човек, който контрабандира/продава незаконно спиртни питиета

bootless ['bu:tlis]
a безполезен, безрезултатен

bootlicker ['bu:tlikə]
n подмазвач, подлизурко, блюдолизец

boots [bu:ts]
n прислужник в хотел

bootstraps ['bu:tstræps]
n pl by one's own BOOTSTRAPS самостоятелно, със собствени сили

boot-tree ['bu:ttri:]
n калъп/пружинка за обуща

booty ['bu:ti]
1. плячка
2. голяма печалба/придобивка

booze [bu:z]
I. 1. силно алкохолно питие
2. пиене, пиянствуване
to have a/to go on the BOOZE пиянствувам
II. v разг. пия много, пиянствувам

boozer ['bu:zə]
1. пияница
2. sl. кръчма

boozy ['bu:zi]
1. разг. a пиян
2. n пияница

bop [bɔp]
вж. bebop

bo-peep [bou'pi:p]
n игра на криеница с малко дете

bora ['bɔ:rə]
n студен сух вятър в Адриатическо море

boracic [b^'ræsik]
a хим. бораксов
BORACIC acid борова киселина

borage ['bandʒ]
n бот. пореч (Borago officinalis)

borate ['bə:reit]
n хим. сол/естер на боровата киселина

borax ['bɔ:ræks]
n xu. u. боракс

Bordeaux [bɔ:'dou]
n фр. червено вино, бордо
BORDEAUX mixture разтвор за пръскане на плодни дървета

border ['bɔ:də]
I. 1. граница
the BORDER границата и пограничните области, особ. между Англия и Шотландия
2. attr граничен, пограничен
3. ръб, край, ивица, бордюр, обшивка
4. широка ивица/леха с цветя покрай плет/ограда/пътека
II. 1. гранича (on, upon с)
2. приближавам се, клоня към, приличам много, гранича с (и прен.)
3. поръбвам, обшивам

borderer ['bɔ:dərə]
n обитател на погранична област

borderland n гранична област

borderline ['bɔdəlain]
1. граница, демаркационна линия
2. attr междинен, неопределен, трудно определим, съмнителен
BORDERLINE joke шега на границата на приличието

bore [bɔ:]
I. 1. пробивам, издълбавам със свредел/бургия и пр.
to BORE for oil сондирам за петрол
2. правя/пробивам дупка, прен. пробивам си път напред
3. избутвам с глава (за кон)
II. 1. пробита дупка, отвор
2. вътрешен диаметър на тръба/цев и пр., калибър
III. 1. досаден/отегчителен човек
2. безинтересно/досадно/неприятно нещо, напаст
IV. v досаждам/омръзвам на, отегчавам
V. n висока вълна, нахлуваща в устието на река при прилив
VI. вж. bear

boreal ['bɔ:riəl]
a северен

boreas ['bɔ:riəs]
n мит. богът на северния вятър, Борей

borecole ['bɔ:koul]
n вид зеле

boredom ['bɔ:dəm]
n отегчение, скука, досада

borer ['bɔ:rə]
1. инструмент за пробиване на дупки
2. човек/насекомо, пробиващо дупки

boric ['bɔ:rik]
a хим. боров
BORIC acid борова киселина

boring ['bɔ:nŋ]
a отегчителен, досаден, скучен

born [bɔ:n]
a роден
I was BORN in Sofia роден съм в София
Bulgarian BORN българин по произход
BORN of a poor family роден в/произхождащ от бедно семейство
in all my BORN days разг. през целия ми/си живот (досега)
I was not BORN yesterday не съм вчерашен
BORN blind сляп от рождение
BORN and bred по произход и възпитание

borne вж. bear
air BORNE пренасян/носен по/от въздуха

boron ['bɔ:rən]
n хим. бор

borough ['bʌrə]
1. градче
(municipal) BOROUGH град/градеки район с общинско самоуправление
parliamentary BOROUGH град, представен в Английския парламент
to own/buy a BOROUGH ист. имам/придобивам срещу заплащане изключително влияние над избирателите на град
pocket BOROUGH ист. град, където изберите се контролират от частно лице/семейство
rotten BOROUGH номинално съществуващ избирателен район
2. ам. една от административните единици на гр. Ню Йорк

borough-english ['bʌrəiŋgliʃ]
n юр. наследяване на недвижими имоти от най-младия син (в някои части на Англия)

borrow ['bɔrоw]
v заемам, вземам назаем (napu и пр.)
заимствувам (of, from), мат. вземам

borsch [bɔ:ʃ]
n рус. готв. борш

borstal ['bɔ:stəl]
n изправителен дом за малолетни престъпници

bortsch [bɔ:tʃ]
вж. borsch

borzoi ['bɔ:zɔi]
n руска хрътка

boscage ['bɔskidʒ]
n гъсталак. храсталак, горист пейзаж

bosh [bɔʃ]
n. int sl. празни приказки
глупости! бошлаф!
v sl дразня, закачам

boskage вж. boscage

bosky ['bɔski]
a горист, обрасъл с храсталак

bosom ['buzəm]
I. 1. гърди, пазва. деколте
pl бюст
2. прен. лоно, гръд, гърди
3. сърце, душа, съкровени мисли/чувства
4. тесен кръг/среда
5. нежно покровителство, прегръдка
6. дълбини
BOSOM friend близък/скъп приятел
II. 1. нося/крия в пазвата си
2. прегръщам

bosomy ['buzəmi]
1. a издут, издигнат, издигащ се
2. гърдест

boss [bɔs]
I. 1. господар, шеф, началство
2. ам. ръководител на политическа организация
II. 1. главен, отговорен
2. sl. първокачествен, отличен
III. 1. ръководя, шеф съм на
2. рaзг. заповядвам, разпореждам
to BOSS someone about/around разкарвам непрекъснато някого насам-натам
to BOSS it разпореждам се, важничав to BOSS the show изземвам цялото ръководство, разпореждам се с всичко, правя всичко сам
IV. 1. издатина, изпъкналост, топче, топка, арх. орнамент, розетка
2. тех. главина на колело
3. геол. щок, купол, лаколит
V. v украсявам с розетки/релеф и пр
VI. v не улучвам, сбърквам, изпортвам, оплесквам. обърквам
VII. n грешка, бъркотия, каша

boss-eyed ['bɔsaid]
a разг. сляп с едното око, кривоглед, прен. пристрастен, едностранчив, нечестен

boss-shot ['bɔsʃɔt]
1. неулучване. неналучкване
2. прен. объркване, бъркотия, каша

Boston ['bɔstən]
1. карти игра, подобна на вист
2. танц, подобен на вале, бостон

bosun ['bousn]
вж. boatswain

bot [bɔt]
n паразитни личинки/червеи/лаври по добитъка (особ. по конете)

botanical [bɔ'tænikəl]
I. a ботаничен, ботанически
II. n aм. лекарство от зеленчуци (особ. в сурово състояние)

botanist ['bɔtənist]
n ботаник

botanize ['bɔtənaiz]
v изучавам/събирам растения

botany ['bɔtəni]
n ботаника

botany wool ['bɔtəni'wu:l]
n австралийска мериносова вълна

botch [bɔtʃ]
I. v поправям. закърпвам лошо/нескопосно, прен. скърпвам, скалъпвам, оплесквам, развалям
II. n кръпка, нескопосно свършена работа

botcher n който кара през куп за грош

botchwork ['bɔtʃwə:k]
n нехайно/нескопосно свършена работа

botchy ['bɔtʃi]
a нескопосан, извършен през куп за грош

botel вж. boatel

both [bouθ]
I. а, pron и двамата, и двете, и единият, и другият
BOTH/BOTH of the/BOTH the brothers arc here и двамата братя са тук
they are BOTH here те и двамата са тук
BOTH my brothers are younger than you и двамата ми братя са по-млади от теб
BOTH of us/you/them и двамата
to have it BOTH ways хем така хем така, ту така-ту така, според както ми отърва
II. adv BOTH... and и..., и, хем..., хем, не само..., но и
it is BOTH good and cheap то e и/хем хубаво, и/хем евтино, не само е хубаво, но е и евтино

bother ['bɔðə]
I. 1. безпокоя (се), тревожа (се)
2. досаждам. дразня
3. правя си/давам си труд
I can't be BOTHERed пръста си не мърдам/няма да помръдна
II. 1. беспокойство, грижи, неприятности
2. paбота. труд, затруднение
III. int ух! поврага! дявол го взел! по дяволите!

botheration ['bɔðəгеiʃəп]
вж. bother

bothersome ['bɔðəsəm]
a досаден, отегчителен, неприятен

bothy ['bɔði]
n шотл. колиба, барака

bo-tree ['boutri:]
n инд. голямо смокиново дърво

bott вж. bot

bottle ['bɔtl]
I. 1. бутилка, шише, прен. пиене, попийване
to take to the BOTTLE проливам се
2. биберон
brought up on the BOTTLE изкуствено хранен (за бебе)
3. бутилка за/с втечнен газ
II. v наливам/слагам в бутилка/буркан, бутилирам
to BOTTLE up прeн. потискам, сдържам. прикривам (гняв раздразнение и пр.)

bottled a хванат на тясно

bottle-fed ['bɔtlfed]
a изкуствено хранен (за бебе)

bottle-feed ['bɔtifi:d]
v храня (бебе) изкуствено/с биберон

bottle-glass ['bɔllgla:s]
n тъмнозелено стъкло (за бутилки и пр.)

bottle-gourd ['bɔtlguəd]
n бот. вид кратуна

bottle-green ['bɔtlgri:n]
n, a тъмнозелен (цвят), тъмнозелено

bottle-neck ['bɔtlnek]
1. шийка на бутилка
2. стеснение на път/улица и пр., тесен вход
3. заприщване/задръстване на движението
4. ситуация, забавяща/спираща потока на продукцията и пр., прен. безисходно положение, безизходица

bottle-opener ['botl.oupənə]
n отварачка за бутилки

bottle-party ['bɔtl,pa:ti]
n събиране, при което всеки гост носи по шише вино и пр

bottle-screw n тирбушон

bottle-washer ['bɔtl,wɔʃɔ]
1. мияч на бутилки, машина за миене на бутилки
2. разг. момче за всичко

bottom ['bɔtəт]
I. 1. дъно, долният край/долната част на нещо, основа (при боядисване и пр.), прен. основа, база
from the BOTTOM of one's heart искрено, дълбоко, от все сърце, от дън душа
BOTTOM up обърнат с дъното нагоре
BOTTOMs up (да пием) екс/до дъно
at/in the BOTTOM of на дъното на, най-долу на
at the BOTTOM of the mountain в подпожието на планината
to be (at the) BOTTOM of one's class най-слабият ученик в класа съм
to be at the BOTTOM of something прен. причината за нещо съм
at BOTTOM в същинатц/основата си, по душа
there is no BOTTOM to it нe му се вижда краят
to go/send to the BOTTOM потъвам/потопявам
to touch BOTTOM засядам (за кораб), докосвам дъното с крак, прен. достигам до дъното на нещастието/падението и пр., опирам се на сигурни факти
2. седалка на стол
3. вулг. задник. задница
4. мор. кил, (товарен) кораб
5. низина, долина
6. pl долната част на пижама
7. pl утайка
8. издръжливост
9. attr най-долен, най-нисък, основен
BOTTOM prices възможните най-ниски цени
BOTTOM rung най-долното стъпало на подвижна стълба
BOTTOM dollar последен грош
II. 1. слагам дъно/седалка на
2. достигам до дъното. измервам
3. проучвам, разбирам същината на
4. стигам най-ниското ниво
5. основавам върху/на

bottom-land n низина край река

bottomless ['bɔtəmlis]
1. без дъно/седалище/седалка
2. бездънен
3. необхватен. необятен
4. неоснователен. неоправдан
5. ам. гол

bottommost ['bɔtəm.moust]
1. най-долен, най-нисък, най-дълбок, най-съществен (за проблем и пр.)
2. последен

bottomry ['bɔtəmri]
n юр. заем, гарантиран с кораб или товара му

botulism ['bɔtjulizm]
n мед. отравяне (от храни колбаси, коисерви и пр.), ботулизъм

boudoir ['bu:dwa:]
n фр. будоар

bough [bau]
n голям, особ. скелетен клон на дърво

bought вж. buy

boughten ['bɔ:tən]
a диал., ам. купешки, купен от магазин, готов

bougie ['bu:ʒi:]
1. п фр. восъчна свещ, вощеница
2. мед. свещичка, супозиторий
3. хирургически инструмент

bouillabaisse [bu:jə'beis]
n фр. чорба от риба с много подправки

bouillon ['bujɔп]
n фр. булъон

boulder ['bouldə]
1. голям скален блок
2. голям заоблен речен камък

boule вж. buhl

boulevard ['bu:lva:d]
n фр. булевард

boulle вж. buhl

boulter вж. bolter

bounce [bauns]
I. 1. скачам, подскачам
отскачам (и с off, back)
2. втурвам се/нахлувам шумно/гневно/безцеремонно (into)
изскачам, изхвърчавам (out of)
to BOUNCE along прен. хвърча, нося се
3. карам да отскача, тупкам (топка)
4. sl. изхвърлям, изгонвам, уволнявам
5. накарвам, убеждавам
подтиквам, тласкам, принуждавам (into, out of)
6. съвземам се бързо от удар/поражение (обик. с back)
7. говоря на едро, хваля се
to be BOUNCEd разг. върнат съм като невалиден/без покритие (за чек)
II. 1. подскачане, отскачане. скок
2. силен удар, изплющяване
3. еластичност, жилавост, живост, енергичност, замах
4. безсрамие, самохвалство
5. sl. изгонване, натирване
III. adv int внезапно, изведнъж
туп! бух! to come BOUNCE against бухвам се/блъсвам се в, сблъсквам се с

bouncer ['baunsə]
1. самохвалко, ментърджия
2. безсрамна лъжа
3. огромно нещо
4. sl. човек, който отстранява от събрания и други обществени места смутители на реда

bouncing ['baunsiŋ]
1. енергичен, шумен, жив
2. юначен, силен, здрав

bound [baund]
I. 1. граница, предел
out of BOUNDs уч. забранена територия/район
within/beyond the BOUNDs of decency в/извън рамките на приличието
2. ограничение
out of all BOUNDs нетърпимо, недопустимо
to place something out of BOUNDs to забранявам нещо за (ученици, войници и пр.)
II. 1. слагам граници на, ограничавам, ограждам
2. служа за граница
3. гранича (on с)
to be BOUNDed by гранича с
III. 1. скачам. подскачам
отскачам (и с off)
2. хвърча. нося се
IV. n скок напред/нагоре, подскок, отскок
V. 1. свързан, обвързан
2. подвързан
cloth BOUND подвързан с платно
paper BOUND с меки корици (за книга)
3. задължен, принуден
(in) duty/honour BOUND морално задължен
4. сигурен, обезателен
to be BOUND to do something сигурно/непременно ще направя нещо
I'll be BOUND прен. уверен/сигурен съм в (истинността на) нещо
VI. a готов да тръгне на път (за пароход и пр.)
BOUND for пътуващ за/по направление на
homeward BOUND връщащ се в страната си/вкъщи
outward BOUND отплуващ/пътуващ за друга страна

boundary ['baundəri]
1. граница
2. крикет удар извън игрището

bounden ['baundən]
a задължителен, обвързващ
myBOUNDEN duty мой неотменим дълг

bounder ['baundə]
n невъзпитан човек. простак

boundless ['baundlis]
a безграничен, необятен

bounteous ['bauntiəs,-tiful]
1. щедър, благодетелен
2. богат, изобилен

bountiful a щедър, (из)обилен, богат

bounty ['baunti]
1. щедрост, изобилие
2. дар, дарение
3. субсидия, премия, парично възнаграждение

bouquet [bu'kei]
1. букет
2. специфичен аромат (на вино и пр.), букет
3. aм. похвала, комплимент

bourbon ['buəbən,'bə:bən]
1. n ам. краен консерватор, реакционер
2. вид уиски от царевица и ръж

bourdon ['buədən]
1. басов регисгър на орган/акордеон
2. цев на гайда, ручило

bourgeois ['buəʒwa:]
1. човек or средната/търговската класа, буржоа
2. идейно ограничен човек
petty BOURGEOIS дребен буржоа
3. печ. боргес
4. attr буржоазен

bourgeoisie [,buəʒwa:'zi:]
n средната класа/съсловие, буржоазия
petty BOURGEOISIE дребна буржоазия

bourn [buən,bɔ:п]
1. n ручей, поток
2. n граница, поет. област, сфера

Bourne 1. ост. граница, предел
2. поет. предназначение, цел

bourse [buəs]
n фр. борса
the BOURSE парижката борса

boustrophedon [bu:strə'ri:dən]
а, adv (написан) последователно на редове от ляво на дясно и от дясно на ляво

bout [baut]
1. ред, смяна, тур, промеждутък
2. период
3. атака, счепкване
4. пристъп (на болеcm. пиене и пр.)
5. състезания (по бокс. борба и пр.)

bouzouki [bu:'zu:ki]
n гръцка мандолина

bovine ['boiivain]
1. волски
2. прен. бавен. муден, тъп

bow [bau]
I. 1. покланям се за поздрав/в знак на съгласие/уважение/подчинение
to BOW in/out приемам/изпращам с поклон
to BOW (someone) out покланям се и излизам
2. навеждам (се)
прекланям (се), превивам (се), отстъпвам/скланям глава/превивам врат пред (и с down)
to BOW (down) before someone прекланям се/коленича пред/почитим някого
to BOW down to лаская. угоднича/сервилнича пред
3. to BOW down превивам. смазвам
II. n поклон (с глава. тяло)
to make one's BOW появявам се/огтеглям се с поклон
to take a BOW покланям се (пред публика)
III. 1. лък (и-муз.)
2. дъга. арка
3. панделка. флъонга
4. лира (на трамвай)
5. bow tie
IV. v муз. служа си с лък
V. n често рl предна част/нос на кораб/лодка
a shot across the BOWs предупреждение

bow-compass ['boukəmpəs(iz)]
n пергел за измерване на вътрешни/външни дйаметри, кронциркул

bowdlerize ['baudləraiz]
v отстранявам нежелателни/неприлични думи/места в книги (при редактиране)

bowel ['bauəl]
1. чeрва
2. вътрешности, недра
3. ост. чувства на състрадание/жал и пр
have no BOWELs безжалостен съм

bower ['bauə]
I. 1. зашумено кътче в градина, асма, беседка
2. кииж. будоар
II. n мор. предна/главна котва

Bowery ['bauəri]
I. a зашумен. сенчест, листат
II. n ам. квартал на бездомници. несретници и пияници
the BOWERY улица в Ню Йорк, прословута с кръчмите и бездомните си скитници

bowie-knife ['boui'nair]
n ам. вид кама, ловджийски нож

bow-knot ['bounɔt]
n вързан на флъонга възeл

bowl [boul]
I. 1. бокал, чаша
2. паница, купа
3. вдлъбнатата част на лъжица/лула и пр
4. клозетна чиния
5. ам. амфитеатър, атлетически стадион
II. 1. дървена топка за кегли
2. pl вид игра на кегли
3. ролка, кръгов цилиндър
III. 1. играя на кегли
2. търкалям обръч/топка, търкалям се, движа се бързо
3. крикет подавам топката, изваждам от играта (и при бейзбол), хвърлям топката, прен. нанасям поражение
4. to BOWL over събарям
npeн. слисвам, обърквам

bow-legged ['boulegd]
a кривокрак

bowler ['boulə]
I. n бомбе (шапка)
II. 1. играч на кегли
2. крикет човек, който подава топката
3. бейзбол човек, който хвърля топката

bowline ['boulin]
1. мор. въже, свързващо квадратно платно откъм страната на вятъра с носа
2. моряшки възел (и BOWLINE knot)

bowling ['bouliŋ]
n игра на кегли, крикет подаване на топката

bowling-alley ['boulin'æli]
n тясна дълга площ за игра на кегли

bowling-green ['bouliŋgri:n]
n затревена площ за игра на кегли

bowman ['boumən]
I. n (pl-men) стрелец с лък
II. n (pl-men) гребец, седящ най-отпред в лодката

bow-saw ['bousɔ:]
n вид бичкия, лък

bowshot ['bouʃɔt]
n разстоянието, на което може да се изстреля стрела

bowsprit n прът на носа на кораба, бушприт

bowstring ['boustriŋ]
1. тетива
2. ист. връв, използувана в Турция за екзекуция

bow tie ['bou'tai]
n папийонка

bow window ['bou'windou]
1. закръглен еркер, еркерен прозорец
2. sl. шкембе, търбух

bow-wow ['bau'wau]
int, n бау-бау, дет. куче

box [bɔks]
I. 1. кутия, кутийка, сандък, сандъче
2. будка, кабина
3. капра
4. ложа (в театър и пр.)
5. отделение за добитък (в сбор, вагон)
6. къщичка, колибка, хижа (ловджийска, рибарска)
7. сепаре (в ресторант, кръчма и пр.)
8. подарък в кутия
9. sl. грамофон
10. sl. телевизор
11. sl. китара
12. тех. защитен сандък, лагер
13. печ. част от страница, отделена с линии
14. разг. ковчег
in the same BOX в същото положение, на същия хал/дередже
II. 1. слагам в кутия/сандък и пр
2. депозирам (документ) в съд
3. правя дупка в кората на дърво (за събирапе на сок)
4. смесвам (боя) чрез преливане от един съд в друг
to BOX the compass мор. изброявам поред точките на компаса
прен. завъртам се на 360, свършвам там, откъдето съм започнал
box in затварям, натиквам, набутвам. наблъсквам
box off отделям с преграда
box up box in
III. n плесница (и a BOX on the ear)
IV. 1. боксирам се
2. зашлевявам, удрям плесница, обик. to BOX someone's ears
to BOX clever sl. държа се/постъпвам умно
V. n чемшир
чемширово дърво (Buxus sempervirens)

box and cox ['bɔksənkɔks]
n двама души, които никога не се срещат/не са вкъщи по едно и също време и пр

boxcalf ['bɔkska:f]
п бокс (кожа), хромова телешка кожа

box camera ['bɔks'kæmərə]
n опростена фотокамера с форма на кутия

boxcar ['bɔkska:]
n ам. закрит товарен вагон, фургон

box coat ['bɔkskout]
1. дебело горно палто (на кочияш и пр.)
2. широко горно палто, обик. с подплънки на рамената

boxer ['bɔksə]
1. боксъор
2. боксер (породи булдог)

boxhaul ['bɔkshɔ:l]
n мор. бързо обръщам/завъртам кораб

boxing ['bɔksiŋ]
1. боксиране, бокс
2. attr боксъорски, за/в/по бокс

boxing day ['bɔksiŋ'dei]
n вторият ден на Коледа (26 декември), на който се правят дребни подаръци и се дават парични суми на служещи

boxing gloves ['bɔksiŋ'glʌvz]
n pl боксъорски ръкавици

box lunch ['bɔkslʌntʃ]
n пакетирана в кутия суха храна/обед

box office ['bɔks'ɔfis]
n каса в театър, представление и пр., което привлича многобройна публика и дава добър касов сбор

box-pleat ['bɔkspli:t]
n плоха

box-seat ['bɔkssi:t]
1. мястото на кочияша, капра
2. място в ложа

box social ['bɔks'souʃəl]
n благотворителна забава и пр., на която се продава с наддаване пакетирана суха храна

box spring ['bɔks'spriŋ]
n пружинен матрак

box-tree ['bɔkstri:]
n чемшир (дърво, xpacm)

boxwood ['bɔkswu:d]
n чемширово дърво (като материал)

boy [bɔi]
1. момче
old BOY дядка, драги, друже, момчето ми (обръщение)
2. прислужник туземец
3. attr мъжки, млад

boy-and-girl ['bɔiən'gə:l]
a младежки (за любовна история и пр.)

boyar ['bɔija:(d)]
n ист. болярин

boycott ['bɔikət]
I. v бойкотирам
II. n бойкот

boyfriend ['bɔifrend]
n приятел на момиче/жена, любим

boyhood ['bɔihud]
n детство, юношество, момчешки дни

boyish ['bɔiiʃ]
a момчешки, буен, смел

boy-meets-girl ['bɔi'mi:ts'gə:l]
a обикновен, обичаен, традиционен

boy scout ['bɔi'skaut]
n скаут

bra [bra:]
разг. brassiere

brace [breis]
I. 1. тех. скоба, свръзка, стяга (и за зъби), затегалка, печ. голяма скоба
2. стр. паянта, подпора, разпънка
3. чифт, двойка (кучета, дивеч, презр. и хора)
4. рl презрамки, тиранти
5. мор. въже за нагласяне на платното според вятъра
6. ремък
7. стимул (и морален)
II. 1. свързвам, стягам, притягам, привързвам
2. закрепвам, подпирам, обхващам
3. опъвам, обтягам
4. стимулирам
ободрявам, освежавам (и с up)
to BRACE (oneself) up стягам се, събирам/напрягам сили, приготвям се (за атака и пр.)
5. мор. нагласям платно според вятъра
6. печ. слагам в големи скоби

bracelet ['breislit]
1. гривна
2. pl разг. белезници

bracer ['breisə]
1. нещо, което свързва/стяга
2. предпазител за лявата китка при стрелба с лък/фехтовка
3. глътка алкохол за ободряване, ободряващо/укрепително лекарство

brachial ['breikiəl]
a анат. раменен, подобен на ръка

brachicephalic [brækisi'fælik]
a зоол., анат. късоглав, брахикефален

brachylogy [bræ'kilədʒi]
1. (прекалена) сбитост на изразяване
2. изпущане на важна дума в изречението

bracing ['breisiŋ]
a освежителен, ободрителен, укрепителен

bracken ['brækən]
1. Орлова папрат (Pteridium aquilinum)
2. гъстообрасли с oрлова папрат площи

bracket ['brækit]
I. 1. скоба
angle BRACKETs ъглови скоби
round BRACKETs кръгли/малки скоби
square BRACKETs квадратни/средни скоби
2. арх. подпора, конзола
3. воен. вилка (при стрелба)
4. графа, категория, класа
social BRACKET обществена категория
income BRACKET категория от хора с еднакъв доход
II. 1. слагам в скоби
2. групирам, категоризирам, свързвам в категории
слагам под еднакъв знаменател (with с)
3. воен. хващам във вилка

brackish ['brækiʃ]
1. с леко солен вкус (за вода)
2. ам. неприятен на вкус (за чаи и пр.)
3. ам. противен

bract [brækt]
n бот. прицветник

bracteate ['bræktiit]
a бот. с прицветник/прицветници

brad [bræd]
n тънък дърводелски пирон (за дюшеме и пр.)

bradawl ['brædə:l]
n шило за пробиване на дупки за дърводелски пирони/винтове и пр

Bradshaw ['brædʃɔ:]
n ист. разписание на всички пътнически влакове в Англия

bradycardia [brædi'ka:diə]
n мед. забавена сърдечна дейност, брадикардия

brae [brei]
n шотл. стръмен бряг на река, склон на хълм

brag [bræg]
I. 1. хвалба, самохвалство, напереност, фукане
2. самохвалко, фуклъо, перко
3. карта игра, подобна на покер
II. v хваля се, перча се
III. a ам. първокласен, първокачествен

braggadocio [brægədouʃiou]
1. самохвалство, самомнителност
2. самохвалко, фуклъо, перко

braggart ['brægət]
I. a който обича да се хвали, наперен
II. n самохвалко, перко

brahmin ['bra:min,-mən]
1. брамин
2. ам. разг. високо образован/интелигентен човек

braid ['breid]
I. 1. плета, вплитам, преплитам
2. сплитам (за коса)
3. връзвам/превръзвам с панделка (коса)
4. обшивам/украсявам с ширит/сърма
5. прен. преплитам, смесвам
II. 1. плитка
2. панделка, ширит, сърма

braiding ['breidiŋ]
1. ширит, сърма
2. бродерия

Braille [breil]
n система за писане/печатане за слепи с изпъкнал шрифт

brain [brein]
I. 1. мозък
to get/have something on the BRAIN не ми излиза нещо от ума, завладян съм изцяло от някаква мисъл/от нещо
to turn someone's BRAIN замайвам, завъртявам главата на някого, правя някого да се главозамае, обърквам/разстройвам някого
2. обик. рl ум, умствени способности, интелект, интелигентност, въображение
to beat/cudgel/rack one's BRAINs блъскам си главата, напрягам си ума (about, with)
to pick someone's BRAINs използувам труда/знанията/идеите на някого за собствена изгода
3. разг. много интелигентен човек
4. мозък на електронно устройство
5. мозък (като храна)
II. v разбивам главата/черепа на

braincase ['breinkeis]
n череп

brain-child ['breintʃaild]
n разг. продукт на мисълта/въображението

brain drain ['brein'drein]
n загуба на учени и на висококвалифицирани специалисти поради емигриране

brain-fag ['breinfæg]
n умствена преумора

brain fever ['brein'fi:və]
n мозъчно възпаление

brainless ['breinlis]
a глупав

brain-pan ['breinpæn]
n разг. череп

brainpower ['brein,pauə]
n умствени способности, интелигентност

brainsick ['breinsik]
a ам. умствено разстроен, безумен

brain-stem ['breinstem]
n продълговат мозък

brainstorm ['breinstɔ:m]
1. внезапен пристъп на мозъчно разстройство
2. brainwave
3. ам. глупава/вятърничава идея

brainstorming ['breinstɔ:miŋ]
n ам. спонтанно колективно обсъждане на нерешен проблем

brains trust ['breinz'trʌst]
1. група специалисти, използувани като съветчици от правителството
2. разг. група видни личности и специалисти, отговарящи импровизирано на зададени им въпросиот общ интерес

brain-teaser ['breinti:zə]
n нещо, за решението на което се изисква умствено усилие и остроумие

brain-trust ['brein'trʌst]
ам. brains trust

brain-twister ['brein'twistə]
вж. brain-teaser

brainwash ['breinwɔʃ(iŋ)]
n изтриване от паметта на миналото чрез психотерапевтични средства, сломяване на волята, характера и поведението на човек чрез психоманипулации и други средства, промиване на мозъка

brainwave ['breinweiv]
n разг. щастливо хрумване, просветление, прозрение

brainwork ['breinwə:k]
n умствена дейност

brainy ['breini]
a разг. интелигентен

braise [breiz]
1. n задушавам (месо)
2. v задушено (месо)

brake [breik]
I. n спирачка
to apply/put on the BRAKEs удрям спирачките (и прен.)
II. v слагам спирачки на, спирам, забавям (и прен.)
III. 1. чукам, мъна (лен, коноп)
2. бранувам
IV. 1. мъналка
2. голяма брана
V. n бот. вид папрат (Pteridium)
VI. n гъсталак, храсталак, ам. мочурище

brakesman ['breiksmən]
n (рl-men) спирач

bramble ['bræmbl]
n бот. калина (Rubus fruticosus)

bran [bræn]
n трици

branch [brantʃ]
I. 1. клон
2. разклонение, дял (и на планина), ръкав (на река)
3. отрасъл, бранш, филиал
BRANCH line жп. клон от линия
BRANCH office филиал, клон
4. родова линия
II. v разклонявам се
разширявам се, разпростирам се (out, forth)
to BRANCH away/off отклонявам се (from oт) (за път и пр.)

branched ['bra:ntʃt]
a разклонен, клонест

branchia ['bræŋkiə,'bræŋkii:]
n рl зоол. хриле

branchy ['bra:ntʃi]
a клонест, с много клони

brand [brænd]
I. 1. горяща/недогоряла главня, поет. факел
2. бот. чернилка/главня/ръжда по растенията
3. желязо за жигосване
4. позорен печат, петно, дамга, стигма
5. търговска/фабрична марка, вид, качество, сорт
6. поет. меч
BRAND from the burning спасен/покаял се грешник
II. 1. жигосвам, дамгосвам
BRANDed on the memory врязан/запечатан в паметта
2. клеймя, петня, позоря
3. маркирам, бележа

brandied ['brændid]
a готв. потопен в/подправен с коняк/бренди

brandish ['brændiʃ]
v махам с, размахвам заплашително (оръжие, пръчка и пр.)

brandling ['brændliŋ]
n вид червей, използуван за стръв

brand-new ['brændnju]
n нов-новеничък, съвсем нов

brandy ['brændi]
n коняк. ракия, бренди

brandy-ball ['brændibɔ:l]
1. вид дребен сладкиш с коняк
2. бонбон с ликъор

brandy-snap ['brændisnæp]
n вид вафли

Brant [brænt]
ам. brent

brash [bræʃ]
I. n натрошени камъни, отломки, късове лед, изрезки от жив плет
II. 1. разг. стремителен, прибързан, необмислен, безразсъден
2. нетактичен
3. нахален, нагъл, безочлив
4. ам. чуплив. brash n стомашни киселини

brass [bra:s]
1. месинг, пиринч
2. съд/прибор/украшение и пр. от месинг, духови инструменти
3. месингова паметна/надгробна плоча
4. sl. пари
5. разг. безсрамие, безочливост
6. sl. висши чиновници/офицери
7. attr месингов, пиринчен, духов
to come/get down to BRASS tacks/nails добирам се до съществени факти, идвам до същината на въпроса, говоря по/разглеждам фактите, приемам нещата такива, каквито са, занимавам се с/разглеждам нещата, които са от непосредствена практическа важност
as bold as BRASS нахален, нагъл, безсрамен

brassard ['bræsa:d]
n лента/значка/знак, носен на ръкава

brass band ['bra:s'bænd]
n духов оркестър

brasserie ['bræsəri]
n фр. бирария

brass hat ['bra:s'hæt]
1. воен. висш офицер
2. ам. високопоставена личност

brassiere ['bræsiɛə]
n фр. сутиен

brass plate ['bra:s'pleit]
n месингова плоча/табелка/фирма (на врата и пр.)

brassy ['bra:si]
I. 1. месингов
2. металичен, рязък (за звук и пр.)
3. безсрамен, шумен
II. n пръчка за голф с месингов край

brat [bræt]
n презр. дете (обик. невъзпитано, досадно), джереме

brattice ['brætis]
n мин. вентилационна преграда

bravado [brə'va:dou]
n проява на ненужна храброст, перчене, фукане

brave [breiv]
I. 1. храбър, смел, безстрашен
2. книж. възхитителен, прекрасен, славен, доблестен
3. весел
II. v излизам храбро срещу, боря се с, противостоя на, пренебрегвам, предизвиквам
III. n ост. храбрец, индиански вожд

bravery ['breivəri]
1. смелост, храброст
2. книж. великолепие, блясък, пищност
3. пищно облекло

bravo ['bra:vou]
I. n ит. наемен убиец, престъпник
II. n, int одобрителен вик, браво!

bravura [brə'vu:rə]
1. n муз. блестящо изпълнение
2. пасаж/стил, изпълнението на които изисква голяма вещина

braw [brɔ:]
1. a шот. хубав, добър
2. разкошно облечен

brawl [brɔ:l]
I. n шумна кавга. разпра
II. 1. карам се шумно, предизвиквам смут/бъркотия
2. тека шумно, буча (за поток и пр.)

brawler ['brɔ:lə]
n кавгаджия, скандалджия

brawn [brɔ:п]
1. мускули, мускулатура, мускулна сила
2. готв. пача

brawny ['brɔ:пi]
a мускулест, як, силен

bray [brei]
I. 1. магарешки рев
2. остър неприятен звук
3. шумни протести
II. 1. рева (за магаре)
2. издавам пронизителен/неприятен звук (за тръба и пр.), изревавам
III. v чукам, счуквам (в хаван)

braze [breiz]
v споя вам със сплав от мед и цинк

brazen ['breizən]
I. 1. меден, бронзов
2. остър, рязък (за звук)
3. безсрамен, нагъл, нахакан (и BRAZEN-faced)
II. v държа се безочливо/нахално, не ми мига окото
to BRAZEN it out не се срамувам от поведението/постъпката си

brazen-faced n нагъл

brazier ['breiziə,'breiʒə]
I. n казанджия
II. n мангал
III. n металик, който работи с мед

brazil-nut ['breizilnʌt]
n бразилски триъгълен орех

breach [bri:tʃ]
I. 1. нарушение, неспазване (на правило, разпоредба, споразумение, задължение и пр.)
BREACH of the peace юр. нарушение на обществения ред, безредица
BREACH of promise неудържане на дадена дума (особ. за женитба)
BREACH of arrest избягване от арест
BREACH of faith нелоялна постъпка, измяна
2. отчуждаване
скъсване, скарване, раздяла (with с)
3. пролом, пробив, дупка, процеп, цепнатина
to stand in the BREACH npен. поемам/понасям тежестта на удара/атаката, извършвам най-трудната работа, на топа на устата съм, опирам пешкира
to step into/fill the BREACH прен. оказвам помощ в критичен момент
4. разбиване на вълни о кораб
5. скачане на кит във водата
II. 1. правя пролом в, пробивам
2. ам. нарушавам (споразумение и пр.)

bread [bred]
I. n хляб, храна, прен. пари, средства
BREAD and butter намазана с масло филия, прен. насъщна храна. прехрана
to have one's BREAD buttered on both sides живея охолно
to know on which side one's BREAD is buttered разбирам/зная си добре интересите
a BREAD-and-butter letter благодарствено писмо за оказано гостоприемство
II. v готв. овалвам в/панирам с галета

bread-and-butter [bredən'bʌtə]
1. детски, момчешки
2. обикновен, добре познат, прозаичен
3. на който може да се разчита

bread-basket ['bredba:skit]
1. панерка за хляб
2. sl. стомах
3. ам. голям зърнопроизводителен район, житница

bread-bin ['bredbin]
n кутия за хляб

breadcrumbs ['bredkrʌmz]
n рl готв. галета

bread-fruit ['bredfru:t]
n (плодът на) хлебното дърво (Artocarpus incisa)

breadline ['bredlain]
n ам. опашка от бедни/безработни за получаване на храна/парична помощ
on the BREADLINE много беден, получаващ помощ за бедност

bread sauce ['bred'sɔ:s]
n готв. млечен сос с галета

breadstuffs ['bredstʌfs]
1. житни храни, брашно, хляб
2. хлебни изделия

breadth [bredθ]
1. широчина, ширина, шир
2. широта, размах, обхват
BREADTH of view широк поглед, неограниченост на възгледите, толерантност

breadthways ['bredθweiz,-waiz]
adv на ширина

bread-winner ['bredwinə]
n човек, който работи. за да изхранва семейство

break [breik]
I. 1. чупя (се), отчупвам (се), сцепвам (се), начупвам (се), троша (се), разбивам (се), къртя (се)
to BREAK the ground разоравам/обръщам (земя), правя първите копки, започвам разкопки, подготвям почвата (и прен.), започвам работа
to BREAK the skin of one's knee ожулвам/обелвам/одирам кожата на коляното си
2. начевам (хляб и пр.), развалям, разбивам на дребно (пари)
3. скъсвам (се) (за конец, въже и пр.)
to BREAK a blood-vessel пуква ми се кръвоносен съд
4. пробивам се, пуквам се (за цирей и пр.)
5. разкъсвам се. разпръсвам се (за облачност)
6. разразявам се (за буря)
7. откривам се, разкривам се (за гледка)
8. разпръсвам. разстройвам (войска)
9. нарушавам, развалям, накърнявам, прекъсвам (закон, споразумение и пр.)
to BREAK a set развалям сервиз/комплект, продавам го на части
to BREAK step не вървя в крак/такт
to BREAK bounds воен. излизам без позволение, самоотлъчвам се
10. прекъсвам, прекратявам
to BREAK for coffee правя кратка почивка, за да (из) пия (едно) кафе
to BREAK from work прекъсвам работа за кратка почивка
to BREAK camp вдигам лагер
11. пресичам се, секвам от вълнение и пр., променям се, мутирам (за глас)
12. ломя, сломявам (дух, воля, съпротивa и пр.)
to BREAK someone /oneself of a habit отучвам някого/себе си от навик
to BREAK one's heart умирам от мъка (over за, заради)
to BREAK someone's heart разбивам сърцето на някого
13. намалявам силата на, обуздавам (стихия, удар и пр.)
14. опитомявам, укротявам, обучавам, тренирам (кон и пр.)
15. разорявам (се), докарвам до фалит
16. унищожавам, разсипвам (и прен.)
17. понижавам, разжалвам
18. провалям (стачкa)
19. избягвам (от затвор и пр.)
to BREAK free/loose отскубвам се, избягвам
20. разчиствам/проправям път
21. разбивам (нос), счупвам (врат, гръб и пр.)
22. променям се внезапно, развалям се (за време), намалявам, преминавам (за студ, горещина и пр.)
23. крикет отклонявам се, криввам (за топка)
24. променям хода си (за кон)
25. развивам се, случвам се, ставам
26. опровергавам, доказвам неверността/несъстоятелността на (алиби и пр.)
27. влошавам се (за здравe)
28. внезапно/рязко спадам (за цени)
29. ам. пресичам се (за сметана и пр.)
to BREAK with скъсвам връзките си/разделям се с
the day broke зората се пукна/сипна, зазори се, започна да се разсъмва
to BREAK a flag развивам знаме
to BREAK even приключвам (сделка и пр.) без загуба и без печалба
to BREAK a leg ам. изпълнявам с успех (роля, музикално произведение), break away откъсвам (се), отделям (се), отцепвам (се) (и прен.), освобождавам (се), отклонявам (се)
избягвам (from от)
скъсвам (with с), изоставям, разпръсвам се (за мрак и пр.)
break down руша, събарям (се), разбивам, рухвам, грохвам, сломявам (се), прекъсвам, нарушавам, осуетявам, унищожавам, разладам се, разтурям се, съсипвам се, претърпявам авария, повреждам се, претърпявам неуспех, провалям се, бивам осуетен, загубвам самообладание, не издържам, разплаквам се, анализирам, категоризирам, класифицирам, хим. разлагам, смекчавам (цветове, бои)
break forth бликвам, пробивам, появявам се внезапно, избухвам (в смях, плач и пр.)
break in вмъквам се (за крадец), нахлувам, намесвам се в, прекъсвам (разговор), укротявам. опитомявам, дресирам (кон и пр.), обучавам (войници и и пр.), разработвам (нова кола), омекотявам, разтъпквам (нови обувки и пр.)
срутвам се, пропадам (за покрив и пр.), to BREAK in on/upon нахлувам неочаквано при, прекъсвам, преча на, обезпокоявам
break into нахлувам/вмъквам се/прониквам в, влизам с взлом в, разбивам
the house has been broken into в къщата e влизано с взлом
to BREAK into show business пробивам си път/влизам в шоу-бизнеса, рад., телев. прекъсвам програмата (за важно съобщение и пр.), преминавам рязко от едно състояние в друго
to BREAK into a run/gallop започвам да тичам, преминавам в галоп
to BREAK into tears/laughter избухвам в сълзи/смях
to BREAK into someone's time отнемам времето на някого
break off отчупвам (се), откъртвам (се)
внезапно прекъсвам/скъсвам (връзки, отношения), to BREAK off an engagement развалям годеж, изведнъж спирам/преставам да говоря/лея и пр., спирам/прекратявам работа и пр., правя кратка пауза (за обед, чай, почивка)
break out избягвам
to BREAK out of prison избягвам от затвора, появявам се, излизам, избивам (за пот, пъпки, обрив и пр.), получавам обрив, изривам се (при шарка и пр.)
II. 1. пробиване, пукване, разбиване, разкъсване
2. пукнатина, пролука, дупка, отвор
3. прекъсване, спиране, пауза, почивка, уч. междучасие
a BREAK in the weather неочаквана рязка промяна на времето, разваляне на времето
a BREAK in the heat-wave край на горещата вълна
4. прелом
5. муз. промяна на регистър
6. скъсване, раздяла
7. хукване, бягство
8. рaзг. възможност, шанс
a bad BREAK лош късмет, нетактична забележка/постъпка
a lucky BREAK щастлив случай, късмет
9. ам. внезапно спадане на цените
10. сп. отклоняване на топка
11. цепнатина, разместени пластове
BREAK of day разсъмване, зазоряване

breakable ['breikəbl]
I. a чуплив, трошлив
II. n pl чупливи предмети, стъклария

breakage ['breikidʒ]
1. чупене, трошене, скъсване (на верига)
2. счупено място
3. pl счупени предмети/стоки
4. компенсация за повредена/счупена стока

breakaway ['breikawei]
I. 1. беглец
2. отделяне. отцепване (от партия и пр.)
3. сп. откъсване (на игрич)
4. сп. неправилен старт
II. a отцепнически, отцепил се (от партия и пр.), откъснал се
BREAKAWAY group/fraction отцепила се група, фракция

breakdown ['breikdaun]
1. повреда, авария
BREAKDOWN gang аварийна команда/бригада
BREAKDOWN mechanic авариен механик/техник/монтъор
BREAKDOWN service аварийна сервизна служба/база
2. ел. нрекъсване па тока/съобщенията и пр
3. проваляне. провал, неуспех, пропадане, банкрут, фалит
4. грохване, разстройство
a nervous/mental BREAKDOWN нервно/психическо разстройство/срив
5. хим. разлагане
6. статистически анализ
7. класифициране, категоризиране

breaker I. 1. разбивач (в съчет. със същ.)
safe-BREAKER касоразбивач, прен. нарушител
peace BREAKER нарушител на обществения ред
2. човек, който обучава/дресира (коне и пр.)
3. мънач
4. тех. трошачка, разбивач
5. ел. прекъсвач
6. голяма пенеста вълна
II. n мор. малко буре (за вода)

breakfast ['brekfəst]
I. n сутрешна закуска
to have one's BREAKFAST закусвам
II. v закусвам, давам закуска на

break-in ['breik.in]
n вмъкване в чужда къща и пр. (за крадци)

breaking ['breikiŋ]
1. раздробяване, чупене и пр. (вж. break)
2. ез. дифтонгизация
3. ам. разораване на целина
4. ел. прекъсване
5. прен. нарушение (на закон и пр.)

breaking-point ['breikiŋpɔint]
n точка на максимално/пределно напрежение
to reach BREAKING-POINT на края на силите си съм
BREAKING-POINT capacity ел. максимален капацитет/товар

break-neck ['breiknek]
a опасен, главоломен (за скорост и пр.)

break-through ['breikθru:]
1. воен. пробив
2. внезапен голям напредък/успех, важно научно постижение/откритие

break-up ['breikʌp]
1. разпадане, разложение, проваляне, разтурване (на събрание, дружество и пр.)
2. физическо изтощение
3. разбиване (на кораб)
4. търг. фалит. ликвидация
BREAK-UP prices ликвидационни цени
5. уч. краят на учебната година, разпущане на учениците за ваканция
6. промяна на времето

breakwater ['breikwɔtə]
n вълнолом

bream [bri:m]
I. 1. платика (Abramis brama)
2. (sea) BREAM спарид (Sparidae)
3. морска лястовица
II. v почиствам (дъното на кораб)

breast [bresl]
I. 1. гръд, гърда
to give a child the BREAST давам на дете да сучи
a child at the BREAST кърмаче
2. гърди, гръден кош
3. гърди (месо), бяло месо (на пиле)
4. горната предница (на дреха)
5. прен. душа, сърце, чувства, мисли, съвест
to make a clean BREAST of разг. правя пълни самопризнания, казвам си/изповядвам си всичко
6. мин. забой
II. 1. изправям се с лице към (опасност, борба), опълчвам се срещу
2. изкачвам се по (хълм)
3. боря се с (вълни и пр.)

breastbone ['brestboun]
n анат. гръд на кост

breast-deep ['brestdi:p]
adv до гърдите (за дълбочина)

breast-fed ['brestfed]
a хранено естествено, кърмено (за бебе)

breast-high ['bresthai]
adv до гърдите (за височина)

breast-pin ['brestpin]
n игла/карфица за вратовръзка

breastplate ['brestpleit]
1. ист. предница на броня, нагръдна броня, нагръдник
2. долната част на черупката на костенурка
3. ист. бродиран квадрат върху одеждата на еврейски първосвещеник

breast pocket ['brest.pɔkit]
n горен джоб (на сако, риза и пр.)

breast-stroke ['breststrouk]
n плуване бруст

breastsummer ['brestsʌmə]
n арх. надотворна греда, щурц

breastwork ['brestwək]
n воен. временно защитно укрепление, земен насип пред окоп

breath [breθ]
1. дъх, дихание, дишане
out of/short of BREATH запъхтян, задъхан, задъхващ се
to draw/take a BREATH дишам, вдишвам, поемам дъх, прен. жив съм
to draw one's last BREATH издъхвам, умирам
to hold/catch one's BREATH затаявам дъх, секва ми дъхът (от страх, вълнение и пр.)
to gasp for/to lose one's BREATH задъхвам се, едва дишам, трудно си поемам дъх
to save one's BREATH въздържам се от излишни приказки
to waste one's BREATH говоря на вятъра, хабя напразно думите си
to take BREATH спирам да отдъхна
to take someone's BREATH away поразявам/смайвам/вземам акъла на някого
to get one'sBREATH again идвам на себе си, окопитвам се
in one/in the same BREATH едновременно (обик. за противоположни неща)
beneath/below/under one's BREATH тихичко, шепнешком
2. въздух, ветрец, полъх
a BREATH of (fresh) air мъничко чист въздух, прен. свежа струя, освежителен полъх
3. миризма, дъх, лъх
4. прен. живот, нещо от жизнено значение
5. ез. издишане
not a BREATH of никак, ни капчица, ни най-малко

breathable ['bri:ðəbl]
1. който може да се вдишва
2. през който може да се диша, пропусклив, порест

breathalyser ['bri:ðəlaizə]
n уред за изследване на наличието на алкохол в дъха на шофиращ

breathe [bri:ð]
1. дишам
to BREATHE in/out вдишвам/издишвам
to BREATHE (freely) again отдъхвам си, успокоявам се
to BREATHE a sigh of relief въздъхвам с облекчение
to BREATHE into вдъхвам (вяpa, смелост и пр.) у
2. живея, съществувам
all that BREATHEs всичко живо
to BREATHE one's last издъхвам, умирам
3. поемам си дъха, съвземам се
to BREATHE a horse оставям кон да си почине
4. шепна, мълвя, промълвям, изказвам
not to BREATHE a word запазвам пълна тайна, не казвам ни дума
5. излъчвам, изпускам, лъхам, вея, духам, пръскам (аромат и пр.)
to BREATHE health пръщя от/излъчвам здраве
6. ез. произнасям (звук) без вибрации на гласните струни
to BREATHE down someone's neck следя/наблюдавам отблизо/ходя по петите на някого
to BREATHE upon прен. петня, черня

breather ['bri:ðə]
1. поемане на дъх, кратка почивка, отдих
to give someone a BREATHER оставям някого да си отдъхне/да се отмори
to go for a BREATHER излизам малко на въздух/да се поразходя
2. тех. отдушник, смукателна тръба, вентил

breathing ['bri:ðiŋ]
1. дишане
BREATHING mask противогазова маска
2. раздвижване на въздуха, полъх
3. фон. придихание

breathing-space ['bri:ðiŋ'speis]
n поемане на дъх, кратка почивка, отдих, време/място за поемане на дъх, (свободно) пространство

breathless ['breθlis]
1. задъхан, задъхващ се, с притаен дъх
2. пост. безжизнен, мъртъв
3. стремителен стремглав (за скорост)
4. спиращ дишането, секващ дъха, прен. напрегнат
BREATHLESS listeners притаили дъх слушатели
5. тих, спокоен, безветрен, неподвижен, застоял (за въздух)

breath-taking ['breθteikiŋ]
a поразителен, слисващ, смайващ. секващ дъха, вълнуващ, възбуждащ

breath test ['breθ'test]
n изследване на наличието на алкохол в дъха на шофиращ

breathy ['bri:ði]
1. в който се долавя дишане/придихапие (за глас при пеене, говорене)
2. нерезопиращ

bred вж. breed

breech [bri:tʃ]
I. 1. (a pair of) BREECHes брич, разг. панталони, гащи
2. ост. бедро, задник
3. задната част на цев на пушка/оръдие
II. v обувам за пръв път (момиченце) в панталони

breech birth ['bri:tʃ'bə:θ]
n мед. седалищно раждане

breech-block ['bri:tʃblɔk]
n воен. затвор на оръдие

breeches buoy [brutʃiz'bɔi]
n брезентови панталони, прикачепи към спасителен пояс, теглен по корабно въже (за спасяване на корабокрушенци и пр.)

breeching ['bri:tʃiŋ]
1. задната част на хамут
2. вълна, настригана от задницата и задните крака на овца/коза

breech-loader ['bri:tʃloudə]
n оръдие, което се пълни отзад

breed [bri:d]
I. 1. раждам, размножавам се. въдя (се), плодя (се), имам поколение
2. Отглеж дам, развъждам. разплодявам (добитък, домашни животни)
3. отглеждам, отхранвам, възпитавам, обучавам, подготвям
bred in the bone наследствен, дълбоко вкоренен
bred to the law с юридическа подготовка/образование
bred and born по произход и възпитание (и born and bred)
what's bred in the bone will come out in the flesh посл. наследствените черти рано или късно се проявяват
4. прен, пораждам, предизвиквам, причинявам
5. произлизам, възниквам
to BREED bad/ill blood пораждам лоши чувства/отношения/неприязън, смразявам
II. 1. род, сой, порода
2. прен, вид, сорт, категория. класа (особ. за хорa), people of your BREED презр. хора от твоята пасмина

breeder ['bri:də]
1. разплодно животно
2. животно/растение, отглеждано за разплод
3. животновъд
4. атомен реактор, произвеждащ повече радиоактивен материал, отколкото е заложен в него
pride is the BREEDER of many ills гордостта поражда много злини

breeding ['bri:diŋ]
1. размножаване, развъждане, отглеждане
BREEDING stock животни за разплод
2. получаване/създаване на нови видове (в градинарството)
3. образование, възпитание
4. добри обноски/държане, добро домашно възпитание

breeding-ground ['bri:diŋ,graund,-,pleis]
n място, където голям брой животни/риби/птици се събират по време на разплодния си период

breeding-season ['bri:diŋ,si:zn]
n разплоден период (за животни), период на мътене (за птици)

breeze [bri:z]
I. 1. лек ветрец, полъх, бриз
2. sl. разправия, кавга, спречкване, избухване
3. sl. лека работа, лесно нещо
in a BREEZE с лекота, лесно
II. 1. движа се бързо и леко
to BREEZE in/out влизам/излизам леко/грациозно/безгрижно/весело, нахлувам неочаквано/безцеремонно
2. върша нещо бързо и с лекота, напредвам неусетно
3. to BREEZE up мор. надигам се, усилвам се (за вятър)
III. 1. въглищен прах
2. ситна сгур, използувана в строителството
BREEZE blocks леки строителни блокове от сгур, пясък и цимент
IV. n конска муха, щръклица

breezily ['bri:zili]
adv леко, живо, весело, безгрижно, нехайно

breeziness ['bri:zinis]
n живост, бодрост, непринуденост, жизнерадост

breezy ['bri:zi]
1. леко/приятно ветровит, свеж, прохладен
2. изложен на. вятър, ветровит
3. прен. жив, оживен, весел, безгрижен, жизнерадостен

bremsstrahiung ['bremzʃtra:luŋ]
n нем. физ. електромагнитна радиация, причинена от внезапно забавяне в интензивно електрическо поле

bren gun ['brengʌn]
n воен, лека бързостреляща картечница

Brent [brent]
n зоол. вид много дребна дива гъска (Веrnicla brenta) (и BRENT goose)

brethren вж. brother

Breton ['bretən]
1. жител на Бретания
2. келтският език на бретанците

breve [bri:v]
1. печ. знак за краткост (на гласна)
2. муз. ост. знак, означаващ две цели ноти
3. ист. папско/кралско писмо

brevet ['brevit]
n воен, документ за повишаване в ранг без съответното повишение на заплатата, почетно повишение

breviary ['bri:viəri]
n църк. католишки молитвеник

brevier n печ. петит

brevity ['breviti]
1. краткост, краткотрайност
2. сбитост, стегнатост (на стил)
for the sake of BREVITY за пократко

brew [bru:]
I. 1. варя бира и пр
2. запарвам. попарвам (чай)
3. приютвям. смесвам (питие), съставям
4. прен. мътя, кроя, готвя, замислям (пакост и пр.)
5. готвя се, подготвям се, каня се
a storm is BREWing скоро ще се извие буря
trouble is BREWing нещо лошо се мъти/крои
II. 1. количество бира и пр., приготвено при едно варене
2. количество бира в една бъчва
3. варено питие
4. отвара, настойка, запарка (от билки, чай и пр.)
5. ам. чаша чай/кафе/бира

brewage ['bru:idʒ]
1. варене на бира и пр
2. питие

brewer ['bru:ə]
n пивовар

brewery ['bru:əri]
n пивоварна фабрика

brewing ['bru:iŋ]
1. варене на бира и пр
2. количество пиво, получено при едно варене

Brewster ['bru:stə]
n BREWSTER Session юр. заседания на съд, който издава и подновява разрешителни за търгуване със спиртни напитки

briar вж. brier

bribable ['braibəbl]
a продажен, подкупен

bribe [braib]
I. n подкуп, рушвет
to take BRIBEs вземам подкуп/рушвет
to offer/give/hand out BRIBEs давам подкуп/рушвет
II. v подкупвам, давам рушвет

bribery ['braibəri]
n подкупване, подкупничество, рушветчийство
open to BRIBERY подкупен, продажен

bric-a-brac ['brikəbræk]
n фр. дребни антикварни предмети, вехтории, джунджурии, стари мебели и пр

brick [brik]
I. 1. тухла
2. събир. тухли, кирпич
3. калъп, блок, брикет, блокче шоколад/сладолед/пресован чай и пр.
a box of BRICKs детски строителни блокчета
4. разг. честен/предан/добросърдечен/щедър човек
to drop a BRICK извършвам нещо нетактично, правя гаф
like a load/ton of BRICKs със съкрушителна сила
II. 1. облицовам с тухли, правя тухлена настилка
2. to BRICK in/up зазиждам (прозорец, врата и пр.)
III. 1. направен/изграден от тухли, тухлен
2. керемиденочервен, брик

brickbat ['brikbæt]
1. парче тухла
2. оскърбителна бележка

brick-field ['brikfi:ld]
n тухларница

brick-kiln ['brik,kiln]
n пещ за изпичане на тухли

bricklayer ['brikleiə]
n зидар (който работи с тухли)

bricklaying ['brikleiiŋ]
n зидане/зидария с тухли

brick red ['brikred]
a керемиденочервен цвят. брик

brick tea ['brikti:]
n пресован чай (на блокчета)

brickwork ['brikwə:k]
n тухлена зидария, pl фабрика за тухли

brickyard ['brikja:d]
n тухларница

bridal ['braidəl]
I. n сватба, сватбено тържество
II. 1. сватбен
2. булчински
3. предназначен за младоженци
BRIDAL party сватбари

bride [braid]
1. годеница
2. булка, младоженка

bride-cake ['braidkeik]
вж. ocm. wedding-cake

bridegroom ['braidgru:m]
n младоженец

bridesmaid ['braidzmeid]
n шаферка

bridesman ['braidzmən]
n шафер

Bridewell ['braidwel]
n ост. изправителен дом, затвор

bridgcable ['bridʒəbl]
a преодолим

bridge [bridʒ]
I. 1. мост
a BRIDGE of boats понтонен мост
to cross a BRIDGE when one comes to it прен. занимавам се с даден проблем само когато/ако той възникне
2. мор. капитански мостик
3. анат. горната костна част на носа
4. муз. магаренце (на цигулка и пр.)
5. зъболекарство мост
6. част от рамката на очила, свързваща двете стъкла
7. сп. мост
8. мор., жп. семафорен мост
9. билярд дървена подпорка за щеки
II. 1. построявам/прекарвам мост/път над (река долина и пр.) (и с over)
2. служа за мост, свързвам
3. преч. попълвам, запълвам, пол. ик. попълвам дефицит
4. прен. заобикалям
преодолявам пречки/трудности (и с over)
to BRIDGE the gap прен. скъсявам разстоянието, изглаждам различията
III. n карта бридж
BRIDGE player играч на бридж, бриджъор

bridgehead ['bridʒhed]
n воен. предмостово укрепление, предмостие

bridge-toll ['bridʒtoul]
n такса за преминаване на мост

bridge-train ['bridʒtrein]
n воен. понтонна колона/част

bridgework ['bridʒwə:k]
1. правене на мостове
2. разни видове мостове

bridle ['braidl]
I. 1. юзда. оглавник, гем, прен. обуздаване. спирачка
2. поводи (на кон)
3. анат. лигамент
4. тех. ограничител
5. мор. корабно/привързно въже. бридел
II. 1. слагам юзда на (кон)
2. обуздавам, укротявам, спирам, сдържам, въздържам
to BRIDLE oneself tongue държа си езика, меря си думите
3. виря/дърпам назад глава (за кон) (често с up), прен. вирвам глава/нос, наежвам се, настръхвам, изправям се, изопвам се (от обида, възмущение и пр.)

bridle-hand n лявата ръка на ездач

bridle-path ['braidlpa:θ]
n конска пътека, път, удобен за езда, но не и за превозни средства

bridle-rein ['braidlrein]
n повод, юзда

bridle-road ['braidiroud]
вж. bridle-path

brief [bri:f]
I. 1. крятък, краткотраен, къс
2. сбит (за стил)
in BRIEF накратко
BRIEF to be BRIEF накратко/с две думи казано
3. рязък (за ооноски и пр.)
II. 1. официално писмо/пълномощие/поръчение
2. ист. папско, писмо, бреве
3. юр. адвокатско досие
to hold/take a BRIEF for someone водя/натоварен съм с делото на някого, прен. пледирам/подкрепям каузата на някого
to hold no BRIEF for разг. не подкрепям, не поддържам
4. указания, инструкции
III. v воен., ав., пол., юр., търг. уведомявам/информирам подробно, инструктирам, давам директиви, изготвям справка
to BRIEF a case юр. изготвям досие на дело за адвоката, който ще пледира
to BRIEF a lawyer възлагам дело на/ангажирам адвокат

brief-bag ['bri:fbæg]
n кожено куфарче (за документи и пр.), адвокатска чанта

brief-case ['brhfkeis]
n чанта за книги, документи и пр

briefless ['bri:flis]
a без дела/клиентела (за адвокат), който няма практика

briefly ['bri:fli]
1. накратко, за кратко време
2. наскоро

briefness ['brnfnis]
1. краткост
2. сбитост

briefs [bri:fs]
1. мъжки много къси и тесни долни гащета
2. дамски къси кюлоти, плик

brier ['braiə]
I. 1. бот. бяло изтравниче (храст) (Erica arborea)
2. лула от корена на изтравниче
II. 1. бот.
wild BRIER дива роза, шипка (Rosa canina)
sweet BRIER ароматна дива роза, шипка (Rosa spinosis-sima rubiginosa)
2. бодлив клон/стебло/растение/храст
3. pl разг. трънак. трънаци

briery a бодлив

brig [brig]
n мор. вид двумачтов кораб, бриг

brigade [bri'geid]
I. 1. воен. бригада
BRIGADE-major началник-щаб на бригада
2. ам. воен. голяма войскова част
3. бригада, команда, отряд
II. v воен. сформирам бригада/бригади

brigadier [brigə'diə]
n воен. бригаден генерал
BRIGADIER (-general) генерал-майор (в армията на Великобритания)

brigand ['brigənd]
n член на разбойническа банда, бандит

brigandage n разбойничество, бандитизъм

brigantine ['brigənti:n]
n мор. вид двумачтов кораб, бригантина

bright [brait]
I. 1. светъл, ярък
2. блестящ, бляскав, сияен, лъчист, лъскав
3. полиран, излъскан
BRIGHT parts полирани части (на машина)
4. прозрачен (за течност), чист. ясен (за звук)
5. ясен, ведър (за време, деи)
6. светъл, слънчев (за стая и пр.)
7. прен. благоприятен, щастлив, блестящ (за бъдеще, перспекmиви и пр.)
to look on/see the BRIGHT side of things гледам оптимистично на нещата
8. весел, радостен, сияещ
9. жив, оживен
10. умен. надарен, буден, духовит
a BRIGHT idea чудесна идея. щастливо хрумване
II. adv светло, ярко, силно
BRIGHT and early рано-рано, много рано сутринта

brighten ['braitən]
1. лъскам, излъсквам, полирам, придавам блясък на (често с up)
2. прен. разкрасявам (се), освежавам (се), ободрявам (се), оживявам (се), развеселявам (се), съживявам (се)
3. прен. разведрявам се, просветвам, просветлявам. прояснявам се, изяснявам се, просиявам

brightening ['braitəniŋ]
a разведряващ се. просветващ, просветляващ се
BRIGHTENING prospects по-добри/подобряващи се изгледи за бъдещего

brightly ['braitli]
adv светло, ярко, блестящо, весело

bright's disease ['braitsdiz'i:z]
n мед. Врайтова болест (групи остри бъбречни заболявания)

brill [bril]
n зоол. вид калкан (Scophthalmus rhombus)

brilliance ['briliəns,-si]
1. яркост, ослепителен блясък, сияние
2. голяма интелигенгност/надареност
3. великолепие
4. колоритност, цветистост (на стил)

brilliant ['briliənt]
I. a ярък, бляскав, блестящ, искрящ (и прен.)
2. великолепен, поразителен, възхитителен
3. много надарен
II. 1. брилянт
2. печ. диамант

brilliantine ['briljənti:n]
1. брилянтин (за коса)
2. ам. лъскава материя (за рокли)

brim [brim]
I. 1. ръб (на съд, чаша)
2. периферия (на шапка)
3. ост. бряг (на река, езеро, море)
II. 1. препълнен съм, преливам (и с over)
to BRIM (over) with health пращя от здраве
2. пълня догоре (чаша и пр.)

brim-full ['brimful]
a пълен догоре, препълнен
BRIM-FULL of прен. преизпълнен с

brimless ['brimlis]
a без периферия (за шапка)

brimmed [brimd]
1. препълнен (за чаша)
2. с периферия (за шапка)

brimmer ['brimə]
n препълнена/прелята чаша

brimming ['brimiŋ]
a преливащ, препълнен (обик. с over)
BRIMMING (over) with преизпълнсн/наситен с, кипящ от

brimstone ['brimstoun]
n ост. сяра

brindle ['brindl(d)]
a кафяв/сив с по-тъмни ивици/петна/точки (за животни. ocoб. котки и крави)

brindled a шарен, пъстър

brine [brain]
I. 1. саламура, солена вода/разтвор
2. поет. море, океан, морски води/талази
3. поет. сълзи
II. v потапям/кисна/слагам в саламура

bring [briŋ]
1. нося, донасям, водя, довеждам, докарвам
to BRING into being създавам
to BRING into fashion въвеждам като мода, въвеждам модата на
to BRING to an end/a close/a conclusion приключвам, прекратявам. свършвам. спирам
to BRING something to the knowledge of someone довеждам нещо до знанието на някого, правя нещо достояние на някого, съобщавам някому нещо
to BRING something to someone's mind припомням нещо на някого
to BRING something to someone's notice обръщам вниманието на някого върху нещо
to BRING a play before the public представям пиеса
2. предизвиквам. причинявам, докарвам (to до), поставям в ход, пускам в действие, имам като последица, влека след себе си, причинявам
hard work BRINGs its reward упоритият труд се възнаграждава
you have brought it on yourself сам си ro докара/навлече, ти си си крив
3. скланям. склопявам. предумвам, убеждавам, накарвам
I can't BRING myself to do it нe мога да се реша/да си наложа да го сторя
4. юр. завеждам (дело). предявявам (иск. обвинение)
to BRING an action/a charge/a suit against someone, to BRING someone before the court давам някого под съд, завеждам дело срещу някого
5. докарвам, нося (печалба)
to BRING something home to someone убеждавам напълно някого в нещо, накарвам някого да разбере/почувствува нещо, правя нещо пределно ясно за някого
to BRING into the world раждам, давам живот на, докарвам на бял свят
to BRING low повалям, събарям на земята, прен. унижавам
bring about причинявам, докарвам, довеждам до, предизвиквам, извършвам, постигам, осъществявам, изпълнявам, мор. обръщам (кораб и пр.)
bring along довеждам някого/донасям нещо със себе си
bring around ам. bring round
bring back връщам обратно, донасям на връщане, възвръщам
to BRING a case back before the court връщам дело за преразглеждане, припомням, напомням за, извиквам спомени за, въвеждам отново
bring down свалям, повалям, събарям, свалям (число при деление), улучвам, прострелвам, повалям (птица и пр.), смъквам, намалявам (температура, оток и пр.), унижавам, погубвам, намалявам, понижавам, смъквам (цени и пр.)
нанасям удар, стоварвам (on върху)
to BRING the house down театр, разг. имам голям успех, получавам бурни/ентусиазирани аплодисменти
bring forth раждам, давам (плод), нося, донасям, произвеждам, пораждам, предизвиквам, причинявам, привеждам, представям, давам (доводи и пр.)
bring forward изкарвам напред, изнасям, излагам, показвам
привеждам, изтъквам, представям (доказателства и пр.), 'цитирам, изтъквам, лансирам, поставям на разискване, правя (предложение) на събрание, придвижвам/изтеглям (събрание и пр.) за по-ранна дата от предвидената, търг. пренасям (сума, сбор), ускорявам, стимулирам, форсирам (реколта и пр.)
bring in въвеждам, внасям (закон, мода и пр.), донасям, внасям (стоки), сервирам (обед, вечеря и пр.), вмъквам, споменавам, цитирам (в реч и пр.), докарвам, нося, давам (доход, печалба, лихва), докарвам си (доход, печалба), юр. обявявам (някого) за виновен/невиновен, арестувам, докарвам в участъка/ареста
to BRING one's horse in first сn. пристигам на финала пръв (за жокей), бридж изметрям дълъг цвят
bring off отървавам, избавям, спасявам, довеждам до успешен край, успявам с, провеждам успешен опит
to BRING it off успявам, сполучвам
bring on предизвиквам, причинявам, докарвам (болест), поощрявам, подпомагам, стимулирам (растеж, развитие), театр. изкарвам/изнасям/изваждам на сцената, предлагам, поставям (тема за разискване), сп. вкарвам в играта (резервен играч)
bring out извеждам, изваждам, изтъквам, подчертавам, показвам, изразявам, разкривам, правя да изпъкне/да се открои, извеждам, въвеждам в обществото (девойка), лансирам (актриса), поставям (пиеса), публикувам, издавам, фин., търг. пущам на пазара, прен. предизвиквам, накарвам (някого) да проговори/да каже мнението си, изнасям (факти), разяснявам (проблем), разкривам (неизвестни неща), оповестявам
bring over докарвам, внасям (стоки) (from от), предумвам/спечелвам (някого) за идея/кауза
bring round донасям, довеждам, нося, разнасям, свестявам, възстановявам здравето на, ободрявам, развеселявам, скланям, склонявам
предумвам, спечелвам за (кауза, идея и пр.), насочвам, извъртам, докарвам (разговор) на дадена/желана тема (to)
bring through спасявам живота/възстановявам здравето на (болен), bring to свестявам, довеждам в съзнание, мор. спирам (пароход), спирам, бивам спрян (за параход)
bring together събирам, сближавам, обединявам
bring under покорявам, усмирявам, подчинявам
отнасям към, свеждам до (дадена категория), bring up отглеждам, възпитавам, докарвам, издърпвам, доближавам, изправям пред (съд), спирам внезапно, карам/принуждавам (някого, нещо) да спре внезапно/незабавно, привличам/спирам вниманието върху, повдигам/поставям на разглеждане (въпрос), изтъквам, предизвиквам (някого) да стане да говори/да се изкаже, повръщам
to BRING up the rear завършвам редица/колона, вървя последен/на опашката

brinjal ['brindʒɔ:l]
n афр. инд. патладжан, син домат

brink [briŋk]
1. ръб/край на пропаст
2. бряг (обик. речсн, стръмен)
on the BRINKBRINK of много близо до, прен. на/пред прага на
on the BRINK of ruin/war пред гибел/война
to be on the BRINK of tears едва сдържам сълзите си, готов съм да заплача
to shiver on the BRINK прен. не смея. не мога да се реша

brinkmanship ['briŋkmənʃip]
n (изкуство на) водене на рискована политика на ръба на войната/до крайния предел на безопасността/сигурността

briny ['braini]
a солен
the BRINY (deep) разг. морето. океанът

brio ['bri:ou]
n муз. живост, оживеност

brioche ['bri:ɔʃ]
n фр. малка кръгла козуначна кифла/сладка

briquet [bri'ket]
n брикет (с формата ни тухла)

brisk [brisk]
I. 1. бърз, жив, пъргав, чевръст, активен, енергичен, оживен
BRISK fire буен огън, воен. непрекъснат силен огън
(at a) BRISK pace (с) бърз/енергичен ход
2. търг. оживен
demand is BRISK търсенето е голямо
3. свеж, освежителен, ободряващ, режещ (за въздух, вятър)
4. остър, рязък, отсечен (за тон, обноски)
5. пенлив, искрящ (за питие)
6. ам. приятно тръпчив (за чай)
II. v оживявам (се), ободрявам (се), активизирам (се) (обик. с up)
to BRISK up a fire стъквам огън
to BRISK (up) one's pace ускорявам хода си

brisket ['briskit]
n месо от гърдите на животно

bristle ['brisl]
I. 1. четина. козина
2. pl остра набола брада
to set up one's BRISTLE st. наежвам се, настръхвам, ядосвам се
3. бот. остри влакънца, мъх
II. 1. наежвам се, настръхвам (и прен.)
2. щръквам (за коса, козинa и пр.)
to BRISTLE with отрупан/изпълнен съм с, гъмжа от

bristly ['brisli]
1. четинест, остър, бодлив, щръкнал
2. готов да се наежи, който бързо се ежи
3. бот. мъхест, мъхнат

bristol board ['bristslbɔ:d]
n рисувателен картон

bristol fashion ['bristəl'fæʃn]
a чист, спретнат, в пълен ред, тип-топ

Britain n Британия

Britannia [bri'tæniə]
1. олицетворение на Великобритания (жена с шлем, щит и тризъбец върху монети и пр.)
2. ист. Британската империя, Великобритания
3. ист. Британия
4. BRITANNIA metal сребристобяла сплав от калай, мед и антимон

Britannic [bri'tænik]
a британски

Briticism ['britisizm]
n ез. англицизъм

British ['britiʃ]
I. a британски, английски
the BRITISH Isles Бритапскиге острови
BRITISH English английският език, койго се говори в Англия
II. n английският език, който се говори в Англия
the BRITISH англичаните

Britisher ['britiʃə]
n ам. англичанин, английски поданик

Briton ['britən]
1. ист. британец
2. англичанин
3. британски поданик

brittle ['britl]
I. 1. крехък, трошлив, чуплив
2. чувствителен, обидчив, кибритлия
3. нетраен, преходен
II. n бонбони от карамелизирана захар, орехи, фъстъци и пр

broach [broutʃ]
I. 1. шиш, ръжен
2. шило
3. каменарско длето
4. тех. свредел
5. apх. островърха осмоъгълна църковна кула
II. 1. пробивам, продупчвам, правя отвор в. (бъчва, тръба и пр.)
2. тех. разширявам, оформявам (дупки)
3. набучвам на шиш
4. отварям, пускам (бурс) да тече
5. съобщавам, известявам, разгласявам
6. повдигам, зачеквам, внасям за обсъждане (въпрос)
III. v обръщам се напреко на вятъра (за кораб) (обик. с to)

broad [brɔ:d]
I. 1. широк
2. обширен, просторен
3. общ
in BROAD outline в общи линии, без подробности
4. основен, главен, най-съществен
5. определен, явен, очевиден, недвусмислен
(to give someone a) BROAD hint (правя на някого) недвусмислен намек
6. пълен, съвършен, абсолютен
7. широк, толерантен, либерален
8. подчертано диалектен, ярко изразен, силен (за акцент)
9. груб, неприличен, просташки, вулгарен, циничен
10. фон. отворен, широк (за гласна)
11. широко приложим/прилаган
it's as BROAD as it is long все едно/все това e, няма разлика, безразлично е
II. 1. широко
2. съвсем, напълно, изцяло
III. 1. широката част на нещо
2. геогр. обик. рl широк разлив на река
3. aм. sl. жена, лека жена, проститутка

broad-backed ['brɔ:dbækt]
a широкоплещест

broad bean ['brɔ:dbi:n]
n бот. бакла

broad-brimmed ['brɔ:dbrimd]
a широкопол (за шапка)

broad-brow ['brɔ:dbrau]
n разг. човек с широки интереси

broadcast ['brɔ:dka:st]
I. 1. разпръсквам/разпращам по всички посоки
2. излъчвам предаване по радиото/телевизията
3. говоря/пея/свиря и пр. по радиото/телевизията
4. оповестявам, разгласявам, разпространявам
5. хвърлям/разпръсвам нашироко (семенa)
II. a предаден/предаван по радиото/телевизията
III. n радиопредаване, телевизионно предаване, излъчване, емисия
IV. 1. (раз) пръснато, чрез разпръсване
2. нашироко, на голяма площ

broadcaster ['brɔ:dka:stə]
n говорител по радиото/телевизията

broadcasting ['brɔ:dka:stiŋ]
n радиопредаване, телевизионно предаване, емисия
the British BROADCASTING Corporation, the BROADCASTING BROADCASTING Corporation английското радио, БиБиСи, радио Лондон

broadcloth ['brɔ:dklɔŋ]
1. едноцветен гладък вълнен/памучен плат
2. плат с двойна ширина

broaden ['brɔ:dən]
1. разширявам (особ. прен.)
2. разширявам се (и с out)
his face' BROADENed (out) into a grin лицето му се разля в усмивка

broad-faced ['brɔ:dfeist]
a широколик, с широко лице

broad-gauge ['brɔ:d,gеidʒ]
n a широка железопътна линия, широколинеен, с широки схващания

broad jump ['brɔ:d,dʒʌmp]
n ам. сn. скок на дължина

broad-leaved ['brɔ:dli:vd]
и бот. широколистен

broadly ['brɔ'.dli]
1. (на) широко
2. общо
BROADLY speaking общо казано, в общи линии
3. недвусмислено

broad-minded ['brɔ:dmaindid]
a с широки възгледи, толерантен, либерален

broadsheet ['brɔ:dʃi:t]
n балада/прокламация и пр., печатана само от едната страна на голям лист хартия

broad-shouldered ['brɔ:dʃouldəd]
a широкоплещест

broadside ['brɔ:dsaid]
I. 1. ам. ост. broadsheet
2. ам. лист хартия, напечатан на едната/на двете страни и прегънат
3. мор. намиращата се над водата странична част на кораб
BROADSIDE on/to обърнат странично/напречно към
4. мор. залп от всички оръдия от еднага страна на военен кораб
5. прен. силна словесна атака
II. 1. напречно. странично (to към)
2. с един залп
3. напосоки

broad-spectrum ['brɔ:dspektrəm]
a ам. с широк обхват/поле на действие/въздействие (срещу насекоми, микроорганизми)

broadsword ['brɔ:dsɔ:d]
n сабя с широко острие

broadtail ['brɔ:dteil]
1. овца каракул
2. кожата на съвсем малки агънца каракул, вид астраган
3. имитация на астраган

Broadway ['brɔ:dwei]
n театралният център/живот на Ню Йорк, Бродуей

broadways ['brɔ:dweiz,-waiz]
adv странично, напречно, по ширината

brobdingnagian [brɔbdiŋ'nægiən]
a огромен, гигантски, великански

brocade [brɔ'keid]
I. n брокат
II. v украсявам (плат) с релефни фигури/сърма и пр

brocatelle [brɔkə'tel]
n фр. имитация на брокат, вид декоративна материя
BROCATELLE marble многоцветен пиренейски мрамор

broccoli ['brɔkəli]
n вид карфиол, двугодишно цветно зеле. брокол

brochette [brɔ'ʃet]
1. n фр. шиш за печене на месо
2. печено на шиш месо и пр

brochure ['brouʃuə]
n брошура, памфлет

Brock [brɔk]
1. n зоол. язовец

brocket ['brɔкit]
n двегодишен червен елен с прави рога

brogue [broug]
I. 1. спортна обувка с дебела подметка
2. солидна туристическа обувка, алпинка
II. n провинциален диалект/акцент (особ. ирландски)

broider ['brɔidə]
вж. ocm. embroider

broil [brɔil]
I. 1. пека на огън/скара
2. прен. горещо ми е, умирам/изгарям от жега
a BROILing day зноен ден
BROILing sun жарко/палещо слънце
it's BROILing hot in this room в тази стая е адски горещо/не се търпи от горещина
II. 1. печене на огън/скара
2. печено на огън/скара
III. n кавга, свада, препирня, сбиване

broiler ['brɔilə]
1. тава/скара за печене
2. човек, който пече на скара, кебапчия
3. много горещ/зноен ден
4. специално отгледано на закрито пиле за печене на скара, бройлер
5. кавгаджия, гюрултаджия

broiler house ['brɔiləhaus]
n закрита постройка за отглеждане на бройлери

broke [brouk]
a разг. фалирал, разорен, без пукната пара
dead/flat/stony BROKE sl. напълно разорен, останал без стотинка
to go for BROKE ам. напрягам се, правя огромни усилия

broken I. вж. break
II. 1. счупен, разтрошен, разбит
2. прен. омаломощен, грохнал, отпаднал, смазан, отчаян, покрусен
3. укротен, смирен, покорен
BROKEN in health с разсипано здраве
BROKEN in spirit сломен, съкрушен, отчаян
4. съсипан, разорен
5. начупен (за линия)
6. неравен (за терен, повърхност)
BROKEN ground разорана земя, пресечена местност
7. непълен, накърнен, развален (за комплект, сервиз и пр.)
BROKEN lots ам. търг. непълен комплект/сервиз
8. неспокоен, разкъсан, на пресекулки (за сън и пр.)
9. неправилен, завален, повален (за говор), фон. дифтонгизиран
10. задавен, сподавен (за говор, глас)
11. развълнуван (за водна повърхност)
12. непостоянен, неустановен (за време)
13. нарушен, неудържан (за дума, обещание)
14. разстроен (за брак)
15. начупен, наченат (за хляб, месо и пр.)
16. разтрошен, разрохкан (за земя, пръст)
17. разменен, развален, разбит на дребно (за едри пари)

broken-down ['broukəndaun]
1. разсипан, разклатен, изтощен (за здраве, сили и пр.)
2. изтъркан, износен, разнебитен, раздрънкан (за машина и пр.)
3. занемарен, порутен (за постройка)
4. западнал, разорен (за предприятие и пр.)

broken-hearted ['broukən,ha:tid]
a съкрушен, съсипан от скръб, с разбито сърце

broken home ['broukənhoum]
n разстроено/разтрогнато семейство

brokenly ['broukənli]
adv прекъснато, с прекъсвания, на пресекулки

broken tea ['broukən,ti:]
n ситен чай. остатъци от пресят чай

broken-winded ['broukən'windid]
a запъхтяващ се, дишащ тежко, неработоспособен (за кон)

broker ['broukə]
1. посредник, комисионер, агент
2. търговец на стари вещи, вехтошар, собственик на оказионен магазин/заложна къща
3. юр. оценител/продавач на запорирани стоки/вещи

brokerage ['broukəridʒ]
1. n търг. комисионерство
2. комисионна, такса за комисионерска услуга, брокераж

broking ['broukiŋ]
вж. brokerage

brolly ['brɔli]
1. рaзг. чадър
2. sl. парашут

bromate ['broumeit]
n. хим. бромат

bromic ['broumik]
a хим. бромов
BROMIC acid бромова киселина

bromide ['broumaid]
1. хим. бромид
BROMIDE paper фот. вид копирна хартия
2. приспивателно/успокоително средство
3. досаден/скучен човек
4. изтъркана забележка/израз/идея

bromine ['broumain]
n хим. бром

bromism ['brɔmizm]
n мед. отравяне вследствие на продължителна употреба на бромови препарати, бромизъм

bronchi вж. bronchus

bronchial ['brɔŋkiəl]
a анит., мед. бронхиален, бронхов
BRONCHIAL tubes бронхи
BRONCHIAL pneumonia-bronchopneumonia

bronchitic [brɔŋ'kitik]
a предразположен към/боледуващ от бронхит

bronchitis [broŋ'kaitis]
n мед. бронхит

bronchoceic ['brɔŋkousi:l]
n мед. гуша

bronchopneumonia [brɔŋkounju'mouniə]
n бронхопневмония

bronchoscopy [brɔŋ'kɔskəpi]
n мед. бронхоскопия

bronchotomy [brɔŋ'kətəmi]
n белодробна хирургия, бронхотомия

bronchus ['brɔŋkəs]
n (pl bronchi) анат. бронх

bronco ['brɔŋkou]
n дребен як полупитомен кон от американските прерии

broncobuster [brɔŋkou'bʌstə]
п aм. sl. каубой, който обяздва диви коне

brontosaurus [brɔntə'sɔ:res]
n палеонт. бронтозавър

Bronx [brɔŋks]
n ам. вид коктейл
BRONX cheer sl. презрителен/подигравателен звук, произведен с езика между устните

bronze [brɔnz]
I. 1. бронз
2. статуя/медал и пр., направен от бронз
3. бронзов цвят
4. attr направен от бронз, бронзов
II. 1. бронзирам
2. добивам бронзов тен/загар

bronze age ['brɔnzeidʒ]
1. археол. бронзова ера
2. мит. бронзов век

bronzed [brɔnzd]
a загорял, почернял (от слънцето)

brooch [broutʃ]
n брошка

brood [bru:d]
I. 1. люпило, пилило
2. шег., презр. челяд, домочадие, семейство, потомство
II. 1. мъгя, люпя
2. разклопвам се
3. прен. седя умислен, безмълвен, замислям се
размислям (се). премислям (често с on, over)
4. изпадам в мрачно настроение
to BROOD things потъвам в/обзет съм от тежки размисли, ям се
to BROOD over the fire гледам замислено огъня
5. надвисвам, разстилам се над (за нощ, тишина и пр.)

brood-cell ['bru:dsel]
n пчел. пило, маточина

brood-comb ['bru:dkoum]
n пчел. (пита с) пило

brooder ['bru:də]
1. n отоплено помещение за отглеждане на пиленца/прасенца и пр
2. човек, склонен към мрачни размисли

brood-hen ['bru:dhen]
n кокошка, отглеждана за мътене

brooding ['bru:diŋ]
1. мътещ (за птица)
2. прен. мрачен

broodingly ['bru:diŋli]
adv потиснато, мрачно

brood-mare ['bru:dmɛə]
n кобила, отглеждана за разплод

broody ['bru:di]
1. разклопана (за кокошка), to go /BROODY разклопвам се
2. умислен, мрачен, потиснат

brook [bruk]
I. n ручей, поток
II. v книж. обик. в отр. изр. търпя. понасям, пускам, позволявам
he would BROOK no interference той не търпи/не позволява да му се бъркат/месят

brooklet ['bruklit]
n ручейче, поточе

broom ['bru:m]
1. бот. зановец (Cytisus)
2. метла (обик. с дълга дръжка), a new BROOM прен. престараващо се с преустройства новоназначено длъжностно лице

broomstick ['bru:mstik]
n дълга дръжка на метла

brose [brouz]
n шотл. варена каша от овесено брашно и мляко

broth [brəθ]
n булъон, супа

brothel ['brɔθəl]
n публичен дом, бордей

brother ['brʌðə]
1. брат
Smiths Brothers, Smiths Bros търг. братя Смит (фирма)
2. рел. брат, член на религиозно братство/секта (рl и brethren)
3. attr събрат, колега, другар
a BROTHER doctor колега лекар
4. земляк, съотечественик

brotherhood ['brʌðəhud]
1. братство, братски отношения
2. другарство
3. хора от една професия, колегия, сдружение, гилда
4. ам. професионален съюз

brother-in-law ['brʌəriniə:]
n зет, шурей, девер, баджанак

brotherlike ['brʌðəlaik]
а, adv мил, нежен, (по) братски

brotherliness ['brʌðəlinis]
n братска обич, братско отношение

brotherly ['brʌðəli]
a, adv мил, нежен, (по) братски

brothers-in-arms ['brʌðəzina:mz]
n pl братя по оръжие, бойни другари

brougham ['bru:(ə)m]
1. карета
2. ам. двуместен автомобил

brought вж. bring

brouhaha ['bru:haha]
n разг. вълнение, сензация, врява, шум, бъркотия

brow [brau]
1. обик. рl вежда
to knit/pucker one's BROWs смръщвам вежди, намръщвам се
2. чело
to smooth/unbend one's BROW. прояснява/разведрява ми се челото
3. стръмен склон
4. ръб на пропаст
5. най-високата част на нагорнище на шосе/път

browbeat ['braubi:t]
v (-beat, -beaten) сплашвам, наплашвам (с поглед, викове, заплахи), тероризирам, насилвам
to BROWBEAT someone into doing something насилвам/принуждавам някого да направи нещо

brown [braun]
I. 1. кафяв
2. с тъмна кожа
3. загорял от слънцето
4. добре запържен/запечeн, препържен, препечен
5. тъмен, мрачен, черен
in a BROWN study вдълбочен, углъбен, потънал в мисли
to do BROWN sl. измамвам
II. 1. кафяв цвят, кафяво
2. кафяв пигмент
3. кафява пеперуда
4. лов. кафява маса от летящи птици
to fire into the BROWN стрелям напосоки в ято
III. 1. обгарям, получавам загар (от слънцето)
2. обгарям, правя да почернее (за слънцето)
3. запържвам (се), зачервявам (се) (на огън)
4. BROWNed off sl. отегчен, преситен

brown bread ['braunbred]
n черен пшеничен/ръжен хляб

brown coal ['braunkoul]
n кафяви/лигнитни въглища

brownie ['brauni]
1. фолкл. мъничка/добра фея/дух
2. момиче скаут (811 г.)
3. ам. шоколадова сладка с орехи

browning ['brauniŋ]
I. 1. запържване (на месо)
2. почерняване на кожата (от слънцето)
3. карамелизирана захар
4. препечено брашно за оцветяване на сос
5. захаросване на бадеми
II. n вид автоматичен пистолет, браунинг

brownish ['brauniʃ]
a възкафяв, кафеникав

brown-out ['braunaut]
n ограничение в ползването на електроенергия за осветление

brown paper ['braunpeipə]
n дебела светлокафява амбалажна хартия

brownshirt [braunʃə:t]
n нацист, есесовец

brownstone ['braunstoun]
n червеникавокафяв строителен камък, вид пясъчник

browse [brauz]
I. 1. паса, хрупам листа/фиданки (за кози и пр.)
2. прен. чета безразборно оттук-оттам
3. разг. прелиствам, преглеждам, ровя се (в книга и пр.) за удоволствие
II. 1. млади клонки/гранки/филизи и пр. като храна за добитък
2. безразборно четене

bruin ['bru:in]
n разг. баба Меца, Мецана

bruise [bru:z]
I. 1. натъртвам (се), удрям (се), контузвам (се)
2. прен. засягам, обиждам, наранявам
3. ам. счуквам в хаван, грухам (жито)
4. очуквам, нащърбявам (метал, дърво)
5. хващам, приклещвам (в преса. менгеме)
to BRUISE along карам бясно/презглава
II. 1. натъртено/посиняло място, контузия
2. набито, натъртено място (на плод), ударено/ожулено място (на дърво)

bruiser ['bruizə]
n професионален/брутален боксъор

bruit ['bru:t]
v разтръбявам, раздрънквам, разправям наляво и надясно (и с about, abroad)

brumby ['brʌтbi]
n австрал. разг. див необязден кон

brume [bru:rn]
n ситен ръмеж, влага, мъгла

brummagem ['brʌmədʒem]
I. a фалшив, подправен, евтин, некачествен, просташки
BRUMMAGEM buttons фалшиви монети
II. евтина долнокачествена стока

brumous ['bru'.məs]
a влажен, мъглнв, студен, мразовит

brunch [brʌпtʃ]
n разг. солидно ядене, комбиниращо закуска и обед

brunette [bru:'net]
a тъмнокоса мургава жена, брюнетка

brunt [brʌnt]
1. главен удар (при нападение и пр.)
2. тежест, сила (на атака и пр.)
to bear the BRUNT of something поемам по-голямата част/товара от нещо, опъвам, хамалувам
walls that have stood the BRUNT of ages стени, които ca устояли на вековете
to bear the BRUNT of someone's displeasure отвличам/отнасям го, опирам пешкира

brush [brʌʃ]
I. 1. четка (за метене, миене, чистене, рисуване, бо. ядисване и пр.)
2. четкане, изчеткване
3. рунтава (лисича) опашка
4. ел. четка, изпразване във вид на искри
BRUSH discharge корона
5. опт. неясни контури на фигура
6. сбиване, сблъскване, схватка
7. ожулване/натъртване на крака (на кон)
8. храсталак, шубрак, гъстак, млада гора
9. ам. клечки, съчки, клонки
II. 1. четкам, изчетквам
2. излъсквам
3. заглаждам, приглаждам
4. сресвам
5. докосвам леко при движение/минавайки
6. докосвам се леко (against дo)
минавам бързо, профучавам (by, past край)
7. набивам, натъртвам, ожулвам (крака си за кон)
8. развлачвам, кардирам
brush aside отминавам, подминавам, не обръщам внимание на, отпъждам, отхвърлям, пренебрегвам
brush away изчетквам (кал, прах), избърсвам леко (сълзи), отпъждам, прогонвам с ръка (муха и пр.)
brush off изчетквам (кал, прах), избръсквам (трохи и пр.), разг. отпращам, отблъсквам, отхвърлям, зарязвам, разг. избягвам бързо, измитам се
brush out изчетквам, сресвам (коса), измитам, почиствам основно (стая), отстранявам, махам
brush over прекарвам леко с четка, докосвам леко (минавайки)
brush up изчетквам (се), изчиствам (се), нагласявам (се), събирам, избръсквам (трохи и пр.), реша, сресвам (коса) назад, прен. опреснявам. подновявам, възстановявам (знания, умения)

brushfire ['brʌʃfaiə]
a ограничен, незначителен, локален
BRUSHFIRE border wars погранични войни от локално значение

brush-off ['brʌʃɔf]
n рязък отказ, отблъскване, отпращане
to give someone a BRUSH-OFF отрязвам/отпращам безцеремонно някого

brush-up ['brʌʃʌр]
1. нагласяване, натъкмяване (на външния вид)
2. опресняване (на знания, умения)

brushwood ['brʌʃwud]
1. храсталак, шубрак
2. съчки, клечки, клонки

brushwork ['brʌʃwə:k]
n стил/начин на рисуване

brushy ['brʌʃi]
1. подобен на четка
2. гъст, рошав, рунтав
3. обрасъл/покрит с гъсталак/шубрак

brusque [brʌsk,brusk]
1. a груб, безцеремонен, рязък
2. v отнасям се грубо със

brusquely ['brʌskli]
adv рязко, грубо, безцеремонно

Brussels ['brʌsəlz]
n attr брюкселски
BRUSSELS carpet брюкселски килим
BRUSSELS lace брюкселска дантела
BRUSSELS sprouts брюкселско зеле

brut [bru:t]
a фр. неподсладен, без захар, сух (за вино)

brutal ['bru'.tl]
1. груб, жесток, брутален, свиреп, безмилостен
2. животински (за инстинкт)

brutality [bru:'tæliti]
1. жестокост, грубост
2. жестока постъпка, зверство

brutalize ['bru:təlaiz]
1. правя/карам да оскотее/освиpeпее
2. оскотявам, освирепявам
3. третирам жестоко

brute [bru:t]
I. 1. животно, добиче, звяр, гад, скот (и прен.)
2. свиреп/жесток човек
3. разг. зъл/себичен/нетърпим човек
a BRUTE of a job страшно трудна/неприятна работа
such a BRUTE of a day такъв ужасен ден, такова отвратително време
II. 1. животински, скотски
2. груб, суров, жесток, свиреп
BRUTE facts голи/неумолими факти
BRUTE force/strength груба физическа сила
3. тежък, труден, непоносим

brutish ['bru:tiʃ]
a животински, скотски

bruxism ['brʌksizm]
n несъзнателно скърцане със зъби (особ. в сън, при напрежение)

bryology [brai'ələdʒi]
n бриология

bryony [brai'ɔni]
1. n бот. дива тиква
2. black BRYONY брей (Tamus communis)

bryozoa [braiə'zouə]
n pl зоол. низши водни мекотели, образуващи колонии

brythonic [bri'θɔnik]
n езикът на британските келти

bubal ['bju:bəl]
n сев. -афр. антилопа (Alcelaphus buselaphus)

bubble ['bʌbl]
I. 1. мехур (въздушен, сапунен и пр.)
to blow BUBBLEs правя сапунени мехури, прен. създавам празни теории, занимавам се с детинщини
to prick the BUBBLE спуквам сапунен мехур, прен. показвам безсмислеността/незначителността на нещо, разбивам надежди
to rise in BUBBLEs вря, кипя
2. шупла (в стъкло, метал)
3. прен. неосъществим, нереален план/проект, измама
BUBBLE company съмнително/мошеническо дружество/предприятие
BUBBLE and squeak кайма, запържена със ситно нарязани зеленчуци, студено месо/картофи, запържени със ситно нарязани зеленчуци
II. 1. пускам/правя мехури
2. пускам/правя шупли
3. пеня се (за питие)
4. клоквам, вря
5. клокоча, гърголя, кълколя, бълбукам
6. ост. измамвам, изигравам
bubble over кипя, изкипявам, пеня се, преливам (за шампанско, бира и пр.)
to BUBBLE over with обвзет съм/преливам от/преизпълнен съм с (радост, вълнение и пр.)
to BUBBLE over with laughter заливам се от смях
to BUBBLE over with wrath кипя/пукам се/пръскам се от яд
bubble up бликам, изоликвам (за вoда и пр.)

bubble car ['bʌbl'ka:]
n малка лека кола със закръглен прозрачен покрив

bubble dance ['bʌbl,da:ns]
n танц с балончета, изпълняван от разголени танцъорки

bubble gumi ['bʌbl'gʌm]
1. мека дъвка, с която се правят балони
2. муз. ам. младежки рок

bubbler ['bʌblə]
n ам. чешма с бликаща нагоре струя вода за пиене

bubbling ['bʌbliŋ]
1. кипящ, искрящ, пенещ се (за питие)
2. звънък, звънлив (за глас)

bubbly ['bʌbli]
I. 1. пълен с мехурчета/шупли
2. bubbling
II. n sl. шампанско (и BUBBLY water)

bubo ['bju:bou]
n мед. подуване/оток на лимфатичните жлези под мишниците и в слабините, бубон

bubonic [bju:'bɔmk]
a лBUBONICд. бубонен
BUBONIC plague бубонна чума

bubonocele [bju:'bɔnəsi:l]
n мед. изсипване, слабинна/ингвинална херния

buccal ['bukəl]
a анaт. отнасящ се до бузите/до устната кухина

buccaneer [bʌkə'niə]
I. 1. морски разбойник, пират
2. безскрупулен авантюрист (особ. в политиката и търговията)
II. 1. пиратствувам
2. водя авантюристичен живот

buccinator ['bʌksineitə]
n анат. плоският мускул на бузите

bucephalus [bjm'sefəlss]
n Буцефал (бойният кон на Александър Велики)

buck [bʌk]
I. 1. мъжки елен, самец, мъжкото на антилопа/заек/козел и пр.
BUCK fever ам. нервна възбуда у неопитен ловец
2. прен. ост. конте. франт
II. n кошница за ловене на змиорки
III. 1. aм. магаре (за рязане на дърва)
2. сп. коза (гимнастически уред)
IV. n sl. покер предмет, поставян пред играч, чийто ред е да раздава картите, знак за припомняне
to pass the BUCK прен. разг. прехвърлям отговорността върху друг
the BUCK stops here прен. отговорността не може повече да бъде прехвърляна
V. 1. разговор
2. хвалби, самохвалство
VI. n ам. долар
a fast BUCK лесно спечелени пари
big BUCKs sl. луди пари
VII. 1. sl. мъжки
2. най-низш по ранг в дадена военна категория
VIII. 1. подскачам вертикално, за да изхвърля ездача си (за кон)
2. ам. разг. опъвам се, запъвам се, отказвам
3. хваля се, перча се, говоря на едро
buck off хвърлям ездача/товара си (за кон), buck up разг. раздвижвам се, забързвам, ободрявам (се), развеселявам (се)
окуражавам (се) (особ. в imp), BUCK up! хайде! побързай! кураж! съвземи се! BUCKed up ободрен, оживен, въодушевен, ликуващ
IX. adv ам. съвсем
BUCK naked съвсем гол, гол-голеничък

buckaroo [,bʌkə'ru:]
n ам. каубой

buckbean ['bʌkbi:п]
n бот. водна детелина (Menyanthes trifoliata)

buckboard ['bʌkbɔ:d]
n ам. вид каруца/талига

bucked pl панталони от еленова кожа

bucket ['bʌkit]
I. 1. кофа, ведро
2. pl големи количества (дъжд. сълзи и пр.)
3. бутало (на помпа)
4. тех. перка, лопатка (на турбина), кофа (на багер и пр.)
II. 1. черпя/изчерпвам/нося вода с кофа
2. изтощавам (кон от езда)
3. изливам се като из ведро (за дъжд)
4. движа се неравномерно, карам кола и пр. с резки движения, друсам (се), клатушкам (се), треса (се)

bucketful ['bʌkitful]
n ведро, кофа (мярка)
рl големи количества
a BUCKETFUL of water (една) кофа вода
it's raining in BUCKETFULs вали като из ведро

bucket seat ['bʌkitsi:t]
n единична седалка (в автомобил, самолет и пр.)

bucket-shop ['bʌkitʃɔp]
n кантора, в която се извършват съмнителни борсови сделки и спекулации

buckeyc ['bʌkai]
n храст/дърво от рода на дивия кестен (Aesculus)

buck-horn ['bʌkhɔ:n]
n еленов рог (използван за дръжки на ножове)

buckle [bʌkl]
I. n катарама, тока (за колан, обувка)
II. 1. закопчавам/пристягам с катарама (up, on и пр.)
2. заемам се, залавям се за работа, задача и пр., обик. с (down) to, започвам да работя, залавям се енергично
3. to BUCKLE up изкривявам (се), изкорубвам (се), деформирам (се), измятам се, разцентровам се (за колело), огъвам се, сплесквам се, поддавам (и прен.)

buckler ['bʌklə]
1. ист. малък кръгъл щит
2. ам. прен. защитник, покровител

buckling ['bʌkliŋ]
n пушена херинга

bucko ['bʌkou]
n мор. sl. бабаит, тирании, самохвалко

buckram ['bʌkrəm]
1. текст, груб лен/платно (за подплата, подвързия на книги и пр.)
2. прен. скованост, педантизъм

bucksaw ['bʌksɔ:]
n бичкия

buckshee ['bʌkʃi:]
a, adv sl. допълнително, безплатно, без пари

buckshot ['bʌkʃɔt]
n едри сачми

buckskin ['bʌkskin]
1. еленова кожа
2. шевро (кожа)
3. кожени бричове
4. дебел гладък вълнен/памучен плат

buckthorn ['bʌkθɔ:n]
n бот. зърнастец (Rhamnus)

buck-tooth ['bʌktu:θ]
n стърчащ/издаден напред зъб

buckwheat ['bʌkwi:t]
1. бот. елда (Fagopyrum)
2. ceмената на елдата
3. черно брашно от елда
aм. палачинка с брашно от елда

bucolic [bju:'kɔlik]
I. 1. овчарски, пасторален
2. селски, земеделски
II. n обик. рl пасторална поезия, буколики
the BUCOLIC s буколиките на Вергилий

bud [bʌd]
I. 1. бот. пъпка (на цвете, цвят, лист)
in BUD напъпил, разпъпващ
to nip in the BUD прен. убивам/задушавам в зародиш
2. зоол. нарастък, пъпка (при пъпкуване)
3. ам. дете, младеж
II. 1. напъпвам, разпъпвам се, покарвам
2. започвам да раста/да се развивам (и прен.)
3. зоол. пъпкувам се
to BUD off размножавам се чрез пъпкуване, прен. обособявам се, отделям се
4. присаждам, ашладисвам
III. разг. buddy

Buddha ['budə]
n инд. Буда

Buddhism ['budizm]
n будизъм

budding ['bʌdiŋ]
I. 1. напъпване, покарване на пъпки
2. ашладисване, присаждане на пъпки
II. 1. напъпил (за дърво, растение, цвете)
2. прен. млад, начеващ, многообещаващ (за художник. музикант, учен и пр.)

buddleia ['bʌdliə]
n бот. будлея, декоративен храст (Loganiacae)

buddy n ам. разг. другар, приятел

budge [bʌdʒ]
1. v разг. мърдам, помръдвам се
2. променям мнението си, отстъпвам (обик. стр.)
I refuse to BUDGE няма да (се) помръдна
nobody can BUDGE him той e непоколебим, не отстъпва, никой не може да го увещае/разубеди

budgerigar ['bʌdʒəriga:]
n австралийско зелено папагалче (Melopsittacus undulatus)

budget ['bʌdʒit]
I. 1. бюджет
to introduce/open the BUDGET внасям бюджета за разглеждане в Камарата на общините
2. домашен/семеен бюджет, разходи, разноски
on a BUDGET без излишни разходи
3. ост. съдържанието на кожена кесия/торба/портфейл
4. куп, връзка, вързоп (писма, вестници и пр.)
a big BUDGET of news цял куп новини
5. attr евтин, изгоден, икономичен
II. v предвиждам/включвам/заделям кредити в бюджета (for за)

budgetary ['bʌdʒitəri]
a бюджетен

buff [bʌf]
I. 1. мека волска/биволска кожа (обик. небоядисана)
2. разг. кожата на човешкото тяло
in the BUFF разг. гол
to strip to the BUFF събличам се гол
3. светлобежов/бледожълтеникав цвят
4. the BUFF s ист. полк на Източен Кент
5. ам. разг. ентусиаст, запалянко
6. разг. гол
II. 1. направен от мека волска кожа
2. светлобежов, бледожълтеникав
III. 1. излъсквам (метал с кожа), лакирам, полирам
2. предавам кадифена повърхност на кожа
3. боядисвам бежово/жълтеникаво-кафяво

buffalo ['bʌfəlои]
I. 1. бивол
2. див бик
3. сев. -ам. бизон
4. воен. танк амфибия
II. v ам. смущавам, обърквам, слисвам

buffalo bug ['bʌfəloubʌg]
n ам. вид молец

buffalo grass ['bʌfəlou,gra:s]
n степна трева

buffalo robe ['bʌfəlоигоиb]
n завивка/черга от кожата на бизон

buffer ['bʌfə]
I. 1. жп. буфер, отбивачка
2. тех. амортизатор, демпфер
3. прен. ам. покровител, закрилник
II. n пренебр. sl. често old BUFFER старомоден/некомпетентен/глуповат човек
III. n киберн. междинен запас от информация в компютър
IV. v смекчавам/поглъщам удар

buffer state ['bʌfəsteit]
n малка неутрална държава между две и повече враждуващи държави, буферна държава

buffer stock ['bʌfəstok]
n резерв от стоки за уравновесяване на колебаещи се цени

buffet ['bʌfit]
I. 1. удар с ръка
2. побои
3. прен. нещастие, беда, природна стихия
II. 1. нанасям удар, залепям плесница, бия, блъскам, тласкам, шибам
2. боря се (с вълни и пр.)
3. с мъка си пробивам път
III. n бюфет (мебел)
IV. 1. бюфет, рестoрант (на гара и пр.)
2. бюфет (маса със закуски)
BUFFET luncheon лек обед (обик. на крак)
3. закуски
cold BUFFET студени закуски
BUFFET supper вечеря, на която гостите се обслужват, без да сядат на маса
BUFFET car жп. вагон, в който се сервират леки закуски

buffeting ['bʌfitiŋ]
1. побои
2. люлеене, клатене, ви бриране

buffo ['bufou]
1. n муз. комична роля в опера
2. оперен певец, изпълняващ комични роли
3. бурлеска
4. attr комичен, комедиен

buffoon [bə'fu:n]
I. 1. шут, палячо, смешник, клоун, буфон
to act/play the BUFFOON правя се на/държа се като палячо, пускам груби/просташки шеги
2. ам. простак
II. v държа се като палячо/шут, пускам груби шеги

buffoonery [bə'fu:nəri]
n палячовщина, шутовщина
рl просташки шеги/постъпки

buff wheel ['bʌfwi:l]
n тех. полировачна шайба (и buffing wheel)

bug [bʌg]
I. 1. bedbug
2. разг. насекомо, буболечка, бръмбар
3. микроорганизъм, особ. микроб, вирус, разг. вирусно заболяване
4. идея фикс, (човек, обхванат от) мания
5. човек, силно увлечен в нещо, ентусиаст
6. ам. краткотрайно запалване по нещо, хоби
7. технически дефект (в радио, компютър и пр.)
8. неочаквана грешка, непредвидена пречка
9. скрит подслушвателен апарат
10. вертолет
II. 1. инсталирам скрит микрофон и пр. за подслушване
2. подслушвам със скрит микрофон
3. ам. досаждам, отегчавам, дразня
4. ам. sl. избягвам, дезертирам

bugaboo ['bʌgəbu:]
1. източник на досада/тревога/страх, призрак, кошмар
2. ам. sl. неоснователен страх, паника

bugbear ['bʌgbɛə]
вж. bugaboo

bugger ['bʌgə]
I. 1. полово извратен човек, педераст, юр. содомит, хомосексуалист
2. вулг. мръсник, леке, крайно неприятно нещо/човек
3. ам. измамник, негодник
4. ужасно положение/беда
BUGGER all нищо
II. 1. имам противоестествено полово общуване с
2. to BUGGER about/around забърквам каши, правя бъркотии, безпокоя, дразня, тормозя
3. BUGGER off! махай се! върви си
4. развалям, провалям (и с up)

buggery ['bʌgəri]
n хомосексуализъм, полова извратеност, содомия

buggy ['bʌgi]
I. a пълен с дървеници
II. 1. кабриолет, двуколка
2. ам. файтон, теглен от един кон
3. бебешка количка
4. багажна количка

bughouse ['bʌghaus]
I. n sl. лудница
II. a ам. умопобъркан, луд

bugle ['bju:gl]
I. 1. ловджийски рог/тръба
2. воен. сигнална тръба
II. v свиря с тръба/рог
III. n бот. срещниче (Ajuga)
IV. n цилиндрично мънисто (за гарнитура на рокли и пр.)

bugler ['bju:glə]
n тръбач, сигналист

bugloss ['bju:glɔs]
1. n бот. паче/птиче гнездо (Anchusa officinalis)
2. viper's BUGLOSS усойниче (Echium vulgare)

buhl [bu:l]
n стил мебели, инкрустирани с бронз/слонова кост и пр

build [bild]
I. 1. градя, изграждам, строя, построявам, зидам, иззиждам, вия, свивам (гнездо)
the house is BUILDing къщата се строи/е в строеж
2. прен. развивам постепенно, основавам, изграждам, създавам (обик. с up), кроя (планове), формирам (характер), заздравявам, стабилизирам
3. възлагам надежди, уповавам се, разчитам (on, upon на)
4. увеличавам (се), засилвам (се), укрепвам, нараствам, разраствам се
opposition against the regime isBUILDing up опозицията срещу режима се засилва/расте
5. постепенно натрупвам/струпвам (войска, въоръжения и пр.)
to BUILD a fire клада огън
I am built that way прен. така съм устроен, такъв съм си
lfuutf in зазиждам, запушвам (прозорец, врата), вграждам
a built-in closet вграден гардероб/шкаф/долап
buflil up build in 1, застроявам (терен, площ), обкръжавам с къщи
our school is very much built up now около училището ни всичко вече е застроено, надстроявам, натрупвам (се), разраствам (се), нараствам, рзграждам, развивам, създавам, прен, изграждам/създавам постепенно популярност на (артист, политик и пр.), лансирам, популяризирам, разгласявам, рекламирам
to BUILD up a practice постепенно си създавам клиентела (за лекар, адвокат), укрепвам, възстановявам (здраве), подсилвам, укрепвам (позиции, авторитет)
II. 1. направа, конструкция, устройство
2. форма, стил (на сграда)
3. телосложение, ръст, размери

builder ['bildə]
1. майстор зидар, строител, предприемач
2. прен. създател, основател

building ['bildiŋ]
1. изграждане, строеж, строителство
BUILDING site (място/парцел за) строеж
BUILDING ground строителен обект
2. сграда, здание, постройка

building estate ['bildiŋi'steit]
п застроявана площ

building society ['bildiŋsə'saiəti]
n организация, отпущаща заеми на своите членове за построяване/купуване на жилища

build-up ['bildʌp]
1. усилена подготовка (за военни действия)
2. засилване, увеличаване, нарастване (на натиск и пр.)
3. предварително шумно рекламиране/разгласа, похвала, ласкави отзиви, популяризиране, лансиране
4. засилване
5. струпване, натрупване, постепенно изграждане

built вж. build

built-in ['biltin]
a вграден (за шкаф, антена и пр.)

built-up ['biltʌp]
1. окончателно застроен (за площ)
2. направен/съставен от няколко секции/пласта
3. съставен, сборен

bulb [bʌlb]
1. бот. луковица, глава (чесън и пр.)
2. сферично разширение на стъклена тръбичка
3. ел. крушка
4. хим. колба

bulbed [bʌlbd]
1. a бот. луковичен, кръгъл
2. подобен на луковица

bulbil ['bʌlbil]
n бот. малка/вторична луковичка

bulbous ['bʌlbəs]
1. бот. луковичен
2. подобен на луковица
3. подут, закръглен
BULBOUS nose голям нос, закръглен като патладжан

bulbul ['bulbul]
1. зоол. азиатска пойна птица
2. прен. поет, певец

Bulgarian [bʌl'gɛərian]
I. a български
II. 1. българин
2. български език

bulge [bʌldʒ]
I. 1. изпъкналост, издатина, издутина
2. мор. дъно на кораб
3. разг. временно обемно/числено увеличение
4. предимство, преимущество, надмощие
to get/have the BULGE on someone имам/получавам предимство пред някого
II. 1. изпъквам, издувам се
деформирам се (out)
2. разг. набъбвам (за обем, брой)
3. издавам се напред, стърча
4. натъпквам, претъпквам (торба, чанта и пр.)

bulging ['bʌldʒiŋ,dʒi]
a изпъкнал, издут, претъпкан

bulimia [bju'limiə]
n мед. постоянен/ненаситен глад

bulk [bʌlk]
I. 1. обем, големина, размери
2. мор. търг. товар на кораб
to break BULK започвам да разтоварвам (кораб), продавам на части товара на кораб
3. маса, грамада, по-големият брой/по-голямата част от нещо
in BULK насипно, наливно, непакетирано, в големи количества
to buy/sell in BULK купувам/продавам на едро
4. обемна храна, плява
5. грамадно човешко тяло, масивна фигура
II. 1. налагам се, изпъквам (с обема, големината, значението си) (обик. с large)
to BULK large in someone's eyes изглеждам важен фактор в очите на някого, правя силно впечатление/налагам се на съзнанието на някого
2. натрупвам/събирам в общ куп различни стоки за товарене
3. правя (книга, прежда и пр.) да изглежда по-обемиста
to BULK up to възлизам на (за количество)

bulkhead ['bʌlkhed]
1. отвесна преграда/стена, разделяща части на параход/самолет и пр
2. херметическа преграда в параход/тунел и пр
3. капак в пода над стълба, водеща към изба

bulky ['bʌlki]
a огромен, грамаден, обемист, корполентен, тромав, тежък, неудобен (за носене, пренасяне)

bull [bill]
I. 1. бик, некастриран бивол, мъжки слон
BULL of service бик за разплод
a BULL in a china shop тромав/непохватен/нетактичен човек
to take the BULL by the horns хващам бика за рогата, справям се с трудността
2. мъжки кит/морж и пр
3. the BULL Телец (съзвездие и зодиакален знак)
4. ам. sl. полицай
5. борсов спекулант, който залага на покачване на цените
6. воен. sl. оборка
7. sl. глупости, празнодумство, самохвалство
8. безполезна работа, безсмислено занимание
BULL-at-the-gate tactics нападателна/агресивна тактика
II. 1. борс. спекулирам с цени, надувам/повишавам цени (на акции и пр.)
2. служа си с насилие
3. ам. sl. приказвам на едро, хваля се, ментосвам, баламосвам
III. n папски декрет/едикт/послание, була
IV. n парадоксална езикова грешка, абсурден израз. безсмислица
V. n вода за пиене, държана в буре от ракия

bullace ['bulis]
n бот. дива слива, тръносливка (Primus insititia)

bulldog ['buldɔg]
1. булдог
2. упорит човек, смелчага
3. прислужник на длъжностно лице, отговарящо за дисциплината на студентите в Оксфорд и Кеймбридж

bulldoze ['buldouz]
1. разг. разчиствам с булдозер
2. проправям си път със сила
3. принуждавам, сплашвам (someone into doing something някого да направи нещо)

bulldozer ['buldouzə]
n тех. булдозер

bullet ['bulit]
n куршум, оловна топка на въдица или мрежа за риба

bullet-headed ['bulithedid]
1. с малка кръгла глава
2. твърдоглав, инат, непохватен, нетактичен, глупав

bulletin ['bulitin]
1. кратко официално съобщeние, бюлетин, комюнике
news BULLETIN последни новини (в пeчата, по радиото и телевизията)
2. съобщение за здравословното състояние на заболяло видно лице
3. периодично издание, списание

bulletin board ['bulitin,bɔ:d]
n ам. дъска/табло за обяви/съобщения

bullfight ['bulfait]
n борба с бикове, бикоборство

bullfighter ['bulfaitə]
n бикоборец

bullfinch ['bulfmtʃ]
I. n зоол. червенушка (Pyrrhula vulgaris)
II. n висок жив плет (обик. от глог) с ров

bullfrog ['bulfrɔg]
n зоол. голяма американска жаба

bullhead ['bulhed]
1. n дребна сладководна риба, главоч
2. глупак

bullheaded ['bulhedid]
1. необуздан, своеволен, вироглав, инат, нетактичен,, безотговорен
2. глупав

bullion ['buliən]
1. злато/сребро на пръчки/кюлчета
2. фин. авоари в злато/сребро
BULLION reserve златен фонд (на банка)
3. дантела/ширит/гайтан/ресни от златни/сребърни нишки

bullish ['buliʃ]
1. набит, як
2. борс. залагащ на/спекулиращ с покачването на цените
3. оптимистичен

bull-necked ['bulnekt]
a с дебел, къс и як врат

bull-nose ['bulnouz]
a със заоблен край (за тухла и пр.)

bullock ['bulɔk]
1. кастриран бик, вол
2. ам. млад бик

bull pen ['bulpen]
1. n ам. предварителен арест
2. част от бейзболно игрище за тренировка и загряване на резервни играчи
3. резервните играчи на бейзболен тим

bull point ['bulpɔint]
n разг. точка, даваща преимущество/превъзходство

bullring ['bulriŋ]
n арена за борба с бикове

bull's-eye ['bulzai]
1. малко изпъкнало стъкълце
2. увеличително стъкло, леща
3. фенер с увеличително стъкло
4. кръгло прозорче
5. център на мишена
6. точно попадение, прен. нещо сполучливо/успешно
to hit the BULL'S-EYE, to make a BULL'S-EYE удрям право в целта
7. кръгъл ментов бонбон

bullshit ['bulʃit]
n sl. вулг. глупости, груби/оскърбителни думи

bullterrier ['bul'teriə]
n куче кръстоска между булдог и териер

bulltrout ['bultraut]
n едра балканска пъстърва (Salmo trutta)

bully ['buli]
I. 1. кавгаджия, грубиян, побойник, хулиган, тирании
to play the BULLY държа се като грубиян, тиранизирам
2. ам. нает побойник
3. ост. симпатия
4. ост. сводник, сутенъор
II. 1. тормозя, малтретирам, тиранизирам
to BULLY someone into doing something насилвам/принуждавам/изнудвам някого да направи нещо
2. бия се, малтретирам по-слабите и безпомощните
III. a sl. първокласен, чудесен, екстра
BULLY for you/him! браво! чудесно!
IV. n хокей вкарване на топката в игра
V. n консервирано/осолено говеждо месо (и BULLY beef)

bullybeef n месни консерви

bullyboy ['bulibɔi]
1. наемен бандит
2. терорист

bulrush ['bulrʌʃ]
1. n бот. лапур (Typha latifolia)
2. езерен камъш (Scirpus lacustris)

bulwark ['bulwək]
I. 1. насип, вал, крепостна стена
2. опора, защита, крепост
3. защитник, закрилник
4. pl мор. фалшборт
II. 1. укрепвам с вал/стена
2. защищавам, закрилям

bum [bum]
I. 1. безделник, лентяй, готованец, нехранимайко
2. некадърник
3. скитник
on the BUM празноскитащ, шляещ се, просещ
II. 1. безделнича, скитам (се), шляя (се)
2. живея на чужд гръб
3. прося, изпросвам
III. 1. безполезен, негоден
2. повреден, в неизправност
3. крайно неприятен
IV. разг. bumbailiff
V. n sl. вулг. задник, дирник

bumbailiff n съдебен пристав

bumbailifr ['bʌmbeilif]
n ист. презр. съдебен пристав

bumble ['bʌmbl]
I. 1. бръмча, жужа (за пчела и пр.)
2. говоря несвързано
3. постъпвам нетактично, проявявам несръчност
4. препъвам се, залитам
II. n дребен чиновник с голямо самомнение

bumble-bee ['bʌmblbi:]
n вид едра мъхеста пчела (Bornbus)

bumbledom ['bʌmbldəm]
n бюрокрация

bumboat ['bumbout]
n лодка, която доставя пресни провизии на параход, спрял край брега

bumf [bʌmf]
1. вулг. тоалетна хартия
2. презр. документи, книжа

bummer ['bʌmə]
n aм. безделник, лентяй

bump [bump]
I. 1. блъсвам, тръшвам, събарям, хвърлям
2. тупвам (се), хаквам (се), чуквам (се)
сблъсквам се (against B, с)
3. друсам се, раздрусвам се, треса се (за кола и пр.)
4. гребане настигам и докосвам предната лодка
5. крикет отскачам нависоко (за топка)
6. разг. изгонвам, свалям, снемам (от длъжност и пр.)
7. разг. отстранявам, отхвърлям, провалям (кандидат)
8. разг. свалям от/не допускам в самолет (пътник)
bump along друсам се, подскачам (за кола по. лош път) bump down разг. падам, търкулвам се, строполясвам се
bump off sl. пречуквам, убивам
bump up разг. увеличавам, повишавам (цени и пр.)
II. 1. сблъскване, тъп (звук от) удар
2. друсане, подскачане, тресене (на кола по лош път)
3. гpeбане настигане и докосване на предната лодка (в състезапие)
4. оток, подутина (от удар)
5. грапавина, неравност, издутина (на повърхнина. път и пр.)
6. ав. раздрусване на самолет
III. adv неочаквано, изведнъж, силно
he came BUMP on the floor (съвсем неочаквано) той тупна на земята

bumper ['bʌmpə]
1. пълна догоре чаша (с вино и пр.)
2. тех. буфер, аморгисъор, броня на кола
BUMPER to BUMPER гъста върволица от коли
3. крикет топка, която отскача нависоко
4. attr необичайно голям, изобилен, хубав (за реколта и пр.), a BUMPER house театр, препълнен салон

bumping-race ['bʌmpiŋ.reis]
n състезание с лодки, при което се печелят точки, като се настига и докосва стартирала по-рано лодка

bumpkin ['bʌmpkin]
n непохватен/недодялан човек, дръвник

bumptious ['bʌmpʃʌs]
1. самомнителен, самоуверен, надменен
2. важен, наперен, безцеремонен
3. a разг. с голямо мнение за себе си, който си въобразява много, самоуверен

bumpy ['bʌmpi]
1. друсащ, друслив (за кола и пр.)
2. неравен, изровен (за път, терен и пр.), we had a BUMPY journey добре се раздрусахме по пътя

bun [bʌn]
1. кръгла кифла със стафиди и пр., симид
2. кок
in a BUN свит на кок (за коса)
3. take the BUN разг. спечелвам награда, заемам първо място
4. n галено название на зайче, катерица

buna ['bu:nə]
n вид синтетичен каучук

bunch [bʌntʃ]
I. 1. китка, връзка, грозд
2. куп (книжа и пр.)
3. разг. група, компания, банда, тайфа
in a BUNCH вкупом
the best of the BUNCH най-доброто, цветът, каймакът
4. aм. издутина, подутина
II. 1. вия/свивам/правя на китка
2. събирам се на куп, струпвам се, тълпя се (често с together)
3. надиплям

bunchy ['bʌntʃi]
a растящ на китки/гроздове, изпъкнал, гърбав

bunco ['bʌŋkou]
v ам. sl. карти играя нечестно, мамя, шмекерувам

buncombe вж. bunkum

bundle ['bʌndl]
I. 1. вързоп, бохча, денк
2. пакет, връзка, сноп. наръч, ръкойка
3. снопче, пачка
4. купчина, куп (различии неща)
5. снопче фибри (мускулни. нервни)
a BUNDLE of nerves много нервен/изтъкан от нерви човек
to do/go a BUNDLE on имам голяма слабост към (нещо)
II. 1. свързвам на вързоп, навързвам на пакети (често с up)
2. напъхвам, наблъсквам, натъпквам (в кутим, сандък и пр.)
3. нахвърлям безразборно на куп
4. отървавам се набързо (от някого, нещо)
bundle away bundte oat
bundle in влизам бързо, вмъквам се, втурвам се
bundle off/out отпращам бързо/безцеремонно, натирвам, изтласквам, изхвърлям, отивам си набързо, махам се, омитам се, изчезвам
bundle up свързвам на пакет/вързоп, обличам (се) дебело и топло, навличам се

bung [bʌŋ]
I. 1. канелка, чеп, тапа, запушалка (на бъчва)
2. дупка за чеп (в бъчва)
3. разг. кръчмар
II. 1. запушвам с чеп (бъчва)
2. запушвам, задръствам (обик. pass), BUNGed up запушен, задръстен (за нос, тръба, канал и пр.)
a BUNGed up eye подуто/отекло око
3. sl. хвърлям, мятам (at по)
4. to BUNG in sl. вмъквам, набутвам
5. to BUNG off офейквам
III. 1. умрял
2. разорен, разрушен, безполезен

bungaloid ['bʌŋgəlɔid]
a презр. подобен на бънгало
BUNGALOID growth площ, безразборно застроена с вилички/къщички/бънгала

bungalow ['bʌŋgəlou]
n бунгало, едноетажна паянтова вила

bung-hole ['bʌŋhoul]
n отвор в бъчва (за пълнене, изпрaзване)

bungle ['bʌŋgl]
I. v обърквам, оплесквам, изпортвам, върша нещо несръчно, постъпвам нетактично
II. 1. нескопосана/зле извършена работа
2. бъркотия, каша, гаф

bungler ['bʌŋlə]
n непохватен/нескопосан човек, некадърник

bunion ['bʌnjən]
n подуване на палеца на крака

bunk [bʌŋk]
I. n легло в каюта/спален вагон и пр
II. 1. лягам (на леглото) си
2. to BUNK with someone ам. оставам да спя при някого
3. sl. избягвам, изчезвам, изпарявам се
III. n sl, бягство
to do a BUNK офейквам
IV. n sl. глупост, измама, празни приказки

bunk-beds ['bʌŋkbedz]
n pl две детски легла, разположени едно над друго

bunker ['bʌŋka]
I. 1. голям съд/помещение за съхраняване на въглища/руда/течно гориво и пр
2. воен. силно укрепена землянка, бункер
3. прен. пречка, препятствие, затруднение
II. 1. зареждам с гориво (пароход и пр.), прибирам (еъглища и пр.) в съдове/помещение
2. прен. обик. pass намирам се/попадам в затруднение, възпрепятствуван съм

bunkum ['bʌŋkəm]
n глупости, големи приказки, дрънканици

bunky n ам. разг. съквартирант, приятел

bunny ['bʌni]
1. n разг. зайче, зайченце
2. мацка (за момиче)

bunsen burner ['bʌnsn'bə:nə]
n хим. бунзенова лампа/горелка

bunt [bʌnt]
I. n бот. главня по житото (Tilletia)
II. n средната/издутата част на рибарска мрежа/корабно платно и пр
III. v блъскам с глава, мушкам с рога

bunting ['bʌntŋ]
I. n зоол. жълта овесарка (Ernberiza citrinenella)
II. n плат с ярък цвят (за знамена, улична украса), знамена

buoy [bɔi]
I. 1. шамандура
2. спасителен пояс
II. 1. маркирам с шамандури
2. държа на повърхността (и с up)
3. прен. подкрепям, повдигам духа на, насърчавам

buoyancy ['bɔiənsi]
1. способност за задържане на повърхността на вoдата/във въздуха
2. прен. издръжливост, бърза възстановимост, жизнерадост, бодрост
3. борс. тенденция към покачване (на цени)

buoyant ['bəiənt]
1. плаващ (за тяло, предмет)
2. способен да (се) държи на повърхността
3. прeн. весел, жизнерадостен, не падащ духом
4. гъвкав
5. борс. поддържащ високи цени

bur [bə:]
1. бот. бодлив плод/семенна кутийка на растение (репей и пр.)
2. растение, даващо бодлив плод/семенна кутийка
3. прен. неприятен/досаден човек, лепка

Burberry ['bə:bəri]
n палто от импрегниран плат

burble ['bə:bl]
I. 1. къкря, гъргоря
2. бълбукам, ромоня, шептя
3. бъбря, мърморя
II. 1. къкрене
2. бълбукане, клокочене, ромон
3. бъбрене, шепот

burbot ['bə:bət]
n зоол. михалица (риба) (Lota lota)

burden ['bə:dən]
I. 1. товар, бреме, тежест (и прен.)
beast of BURDEN товарно животно
BURDEN of proof юр. тежест на доказването
2. мор. тонаж
II. 1. товаря, претоварвам
2. обременявам, отежнявам, потискам
III. 1. припев, рефрен, хор
2. главна/основна тема, същина (на реч, изказване и пр.)

burdensome ['bədənsəm]
a труден, тежък, уморителен, гнетящ, потискащ

burdock n репей

bureau [bju'rou,'bjurou]
1. писалищна маса, писалище, бюро
2. ам. скрин с огледало
3. управление, дирекция, отдел, служба, секция
4. бюро (за информация, туризъм и пр.)

bureaucracy [bjuə'rɔkrəsi]
1. административен апарат, бюрокрация
2. бюрократизъм, бюрокрация

bureaucrat ['bjuərəkræt]
n бюрократ

bureaucratic ['bjuərə'krætik]
a бюрократичен

bureaucratize [bju'rɔkrətaiz]
v бюрократизирам

burette [bju'ret]
n хим. градуирана стъкленица, бюретка

burg [bə:g]
n ам. разг. град

burgage ['bə:gidʒ]
n ист. владение на имот от градски жители срещу данък, плащан на краля/феодала

burgee [bə:'dʒi:]
n мор. триъгълно флагче (с емблема на яхт-клуб)

burgeon ['bə:dʒən]
v напъпвам, покарвам, пущам филизи, прен. разраствам се бързо, процъфтявам

burger ['bə'.gə]
ам. разг. hamburger

burgess ['bɔ:dʒis]
1. гражданин, пълноправен жител
2. ист. представител на град/университет в Британския парламент
3. ам. представител на Долната камара на шатите Мериланди Вирджиния

burgh ['bʌгə]
n шотл. град с общинско самоуправление

burgher [bə:gə]
1. гражданин на чуждестранен град
2. потомък на холандски/португалски колонист в Шри Ланка

burglar ['bə:glə]
n крадец, който влиза в къщите с взлом и ги обира

burglarize v извършвам кражба с взлом

burglary ['bə:gləri]
n кражба с взлом, обир (oсm. само нощем)

burgle ['bə:gl]
v разг. извършвам обир, обирам

burgomaster ['bə:gəma:stə]
n кмет на холандски/фламандски/германски град, бургмайстер

burgonet ['bə:gənet]
1. n ист. стоманена каска
2. шлем с отвор за очите

burgoo [bə:'gu:]
1. мор. sl. овесена каша
2. ам. задушено месо със зарзават, сервирано обикновено на открито

burgundy ['bə:gəndi]
n бургундско вино (обик. червено)

burial ['beriəl]
n погребение

burial-ground ['beriəlgraund]
n гробища

burial-mound ['beriəlmaund]
n гробна могила

burial-service ['beriəlsə:vis]
n погребална служба/обред, опело

burin ['bju:rin]
n гравъорски резец/длето, щиxeл

Burke [bə:k]
1. ocm. убивам чрез yдyшaBaHe
2. npeн. потушавам, потулям (слух, разследване)
3. отминавам, отбягвам (спорен въпрос)

burl [bə:l]
I. 1. възел, пъпка, грапавина (на прежда, плат)
2. ам. чеп
II. v почиствам (плат, прежда) от възли/пъпки/грапавини

burlap ['bə:læp]
n зебло, чул, груб конопен плат, платно

burlesque [bə:'lesk]
I. 1. комична имитация, пародия, карикатура, бурлеска
2. ам. вид ревю (често включващо стриптииз)
II. a карикатурен, пародиен
III. v представям в карикатурен вид, осмивам, пародирам

burly ['bə:li]
a едър, плещест, як

Burmese [bə:'mi:z]
I. a бирмански
II. 1. бирмански език
2. бирманец

burn [bə:п]
I. 1. горя, изгарям, загарям, обгарям, опърлям, прегарям (и ядене), the lights BURNed all night лампите горяха цяла нощ
this substance BURNs blue това вещество гори със син пламък
to BURN bricks пека/изпичам тухли
to BURN one's boats/bridges сам си отрязвам пътя за отстъпление, няма за мен вече връщане назад, обвързвам се безвъзвратно
to have money to BURN имам пари в излишък/предостатъчно, пълен/червив съм с пари
2. горя, използвам за гориво/осветление (бензин, газ, въглища и пр.)
this heater BURNs gas тази печка гори с газ
3. горя, изгарям, правя дупка в, разяждам (за киселина и пр.)
4. горя, пламтя, паря, опарвам, изгарям
to BURN one's fingers, to have one's fingers burnt изгарям си пръстите, опарвам се (и прен.)
my ears BURN ушите ми горят/пламтят някой сигурно говори за мен
5. светя, блестя, сияя
6. горя, изгарям, пламтя (от гняв, омраза, страст и пр.)
burn away продължавам да горя, изгарям, догарям, прен. стопявам, изпарявам, унищожавам, довършвам
burn down изгарям до основи/напълно/докрай, превръщам в пепелище, догарям
burn into врязвам се, запечатвам се
burn out изгарям напълно/докрай/до основи, догарям, угасвам, изгасвам, изгарям (за мотор, електрически уред и пр.), прогонвам, принуждавам да излезе чрез огън (човек, животно), оставям без подслон чрез опожаряване
burn up подпалвам, изгарям, пламвам, разгарям се, разпалвам се, запалвам се
sl. дразня (се), разгневявам (се)
to BURN up the road движа се с опасно голяма скорост
II. 1. горене, изгаряне, изгорено място
first degree BURN изгаряне първа стелен
2. печене, изпичане (на тухли и пр.)
3. sl. цигара
4. sl. автомобилни състезания
5. косм. еднократно включване на ракетен двигател за корекция на курса
III. n поточе, ручей

burner ['bə:nə]
n тех. горелка, дюза, инжектор
a four-BURNER oilstove нафтова печка с четири дюзи

burnet ['bə:nit]
n бот. разваленка (Sanguisorba)

burning ['bə:niŋ]
1. горене
2. изгаряне, обгаряне
3. печене, изпичане (на тухли, керамика и пр.)
4. attr горящ, запален, прен. горещ, изгарящ, парещ, жарък, пламенен, разгорещен
BURNING question парлив въпрос, разгорещено обсъждан важен въпрос/проблем
BURNING thirst палеща жажда
BURNING shame/disgrace много голям/ужасен позор
BURNING scent лов. прясна следа

burning-glass ['bə:niŋgla:s]
n леща за съередоточаване на слънчеви лъчи върху обект и подпалването му

burnish ['bə:niʃ]
I. v полирам/излъсквам чрез търкане
II. n лъскавина. блясък, полировка, лустро

burnisher n полировач, машина за полиране

burnous [bə:'nu:s]
n арабско наметало с качулка

burnsides ['bə:nsaidz]
n рl дебели бакенбарди

burnt I. вж. burn
II. a изгорен, изгорял, препечен, жълтокафяв

burnt almonds ['bə:nta:məndz]
n рl захаросани бадеми

burnt-out ['bə:ntaut]
a износен, изхабен, съсипан

burn-up ['bə:пʌр]
n sl. мотоциклетни състезания по шoce

burp [bə:p]
I. 1. хълцам
2. оригвам се
помагам (на бебе) да се оригне
II. 1. хълцане
2. оригване

burr [bə:]
I. 1. бръмчене, шум
2. гърлен изговор на звука
II. 1. бръмча, шумя (за машина)
2. говоря гърлено/неясно, изговарям звука гърлено
III. 1. ръб/грапавина, получена при рязане/пробиване/дълбаене
2. издатина, изпъкналост, чеп (на дърво)
3. инструмент за рязане/пробиване, дрелка
BURR drill зъболекарска бормашина
IV. 1. геол. вид варовик
2. точило, брус
V. вж. bur

burro ['bʌrои,'burou]
n ам. товарно магаренце

burrow ['bʌrои]
I. n дупка в земята (на животно)
II. 1. ровя, изравям (дупка в земята)
2. живея/крия се в дупка
3. прен. ровя се, задълбочавам се, задълбавам (into в)
4. сгушвам се (against до)

burry ['bəri]
1. пълен с бодли/бодливи плодове
2. пълен с възли/пъпки/грапавини (за прежда, плат)

bursar ['bə:sə]
1. касиер (в университет, кoлeж)
2. стипендиант

bursary ['bə:səri]
1. канцелария на касиер, ковчежничество (в университет, колеж)
2. стипендия

burst [bə:st]
I. 1. пръсвам (се), спуквам (се), разпуквам (се), разцепвам (се), разтварям (се)
2. избухвам, експлодирам (за бомба, бойлер и пр.)
3. пуквам се, пробивам се (за язовирна стена, кръвоносен съд, цирей и пр.), прен. пуквам се, пръсвам се (от смях, яд, усилие и пр.), to BURST to горя от желание/нетърпение да
4. препълнен/претъпкан съм (with с)
прен. пращя, преливам (от здраво, щастие и пр.) (и с with)
5. появявам се внезапно, нахлувам, нахълтвам
6. бликвам, руквам (за петрол и пр.)
7. to BURST open разбивам, отварям със сила
отварям се, пуквам се (за рана, цирей и пр.), burst in влизам неочаквано, нахлувам
прекъсвам, намесвам се в (разговор), burst into избухвам в (смях, сълзи, пламъци и пр.), внезапно започвам (да викам, да крещя, да заплашвам и пр.), toBURST into bloom/blossom разцъфвам, разцъфтявам се
to BURST into view/sight появявам се изведнъж, изниквам неочаквано пред погледа
burst out излизам бързо и неочаквано, извиквам, възкликвам, избухвам (в смях, сълзи и пр.), започвам внезапно (да викам, да пея, да заплашвам и пр.), избухвам (за война, епидемия и пр.), появявам се, избивам (за пот и пр.)
burst upon появявам се ненадейно пред
the view BURST upon us гледката изведнъж изникна/се показа пред погледа ни
the truth BURST upon me изведнъж истината ми проблясна
II. 1. пукване. спукване, пръсване, сцепване
2. избухване, екснлозия, взрив
3. изблик
a BURST of applause гръм от ръкопляскания
4. ненадейно появяване, внезапен порив/пристъп, напън
5. разг. последователни изстрели от автоматично оръжие

bursting 1. n избухване, напукване, пукнатина
2. a избухлив, избухващ

burthen ['bə:ðən]
oст. пост. burden

Burton ['bə:tən]
1. мор. вид такелаж
2. вид английска бира
gone for a BURTON sl, изчезнал, убит, умрял

bury ['beri]
1. заравям, заривам, погребвам
to BURY the hatchet/tomahawk прен. прекратявам кавга/свада/вражда, помирявам се с някого, забравям обида/оскърбление и пр
2. покривам, скривам, мушвам
to BURY oneself in the country забутвам се на село
to BURY oneself in one's work потъвам в работата си

burying-ground ['beriiŋgraund.-pleis]
n гробища

bus [bʌs]
I. 1. n (pl buses, ам. busses) автобус, омнибус
2. разг. пътнически самолет/автомобил и пр.
to miss the BUS прен. изпущам изгоден случай. изтървавам влака
3. тех. степен на ракета
II. 1. пътувам с автобус
2. превозвам с автобус

busboy ['bʌsbɔi]
n ам. помощник-келнер/сервитъор

busby ['bʌsbi]
n висока хусарска/гвардейска шапка от овча/меча кожа

bush [buʃ]
I. 1. храст, храсталак, шубрак
2. обширна област с девствени гори
3. дива/необработвана/рядко населена земя
4. гъста/буйна коса (обик. a BUSH of hair)
5. ocm. бръшлянови клонки, поставени като емблема (на кръчмa)
good wines need no BUSH доброто качество не се нуждае от реклама
to go BUSH австрал. забягвам, подивявам
II. v обраствам/покривам се с храсти
III. 1. тех. втулка, гилза, букса
2. запалка (на снaряд)
IV. v поставям втулка/гилза/букса

bush-baby ['buʃbeibi]
n дребно африканско нощно животно, подобно на маймуна

bush bean ['buʃbi:n]
n бот. вид високостеблен боб

bushbuck ['buʃbʌk]
n юж. -афр. антилопа

bushed [buʃt]
1. обрасъл с храсталак
2. австрал. разг. загубил се (из гъсталака и пр.)
3. объркан, озадачен
4. ам. разг. изморен, изтощен

bushel ['buʃəl]
I. 1. бушел (за обем, вмести. мост 36 л. за зърнени храни 36 кг)
2. aм. голямо количество
a BUSHEL of love много обич
to hide one's light under a BUSHEL крия заслугите/способностите си, не парадирам, скромнича
II. v преправям. подновявам (дреха)

bush-fighting ['buʃfailiŋ]
n партизанска война

bush jacket ['buʃdʒækit]
n вид памучна рубашка

bushman ['buʃmən]
1. обитател на/пътешественик из австралийските гъсталаци
2. BUSHMAN бушмен

bushmaster ['buʃma:stə]
n голяма юж. -ам. отровна змия

bush-ranger ['buʃreindʒə]
1. ист. избягал австралийски каторжник/бандит, укриващ се в гъсталака
2. разбойник, бандит

bush shirt ['buʃ'ʃə:t]
вж. bush jacket

bush telegraph ['buʃ'teligraif]
n бързо разпространяване на информация/слух и пр

bush-whacker ['buʃwækə]
1. австрал, дървар
2. обитател на горските пущинаци
3. ист. партизанин от американската гражданска война
4. дезертъор
5. бандит

bushy ['buʃi]
1. обрасъл с гъсталак
2. буен, гъст (за коси и пр.)
3. рунтав (за вежди и пр.)

busily ['bizili]
1. живо, усърдно, активно
2. пренебр. любопитно, натрапчиво, досадно

business ['biznis]
1. работа, занятие, служба
the BUSINESS of the day/nieeting дневен ред на събрание
BUSINESS hours работно време
оnBUSINESS по работа/служба
BUSINESS address служебен адрес
BUSINESS man of BUSINESS делови човек
BUSINESS call служебно посещение
it's none of your BUSINESS не e твоя работа, гледай си работата
go aboat your BUSINESS! mind your own BUSINESS! я си гледай работата! не се меси! to send someone aboat his BUSINESS изгонвам/отпращам някого
what is your BUSINESS here? какво търсиш тук? каква работа/какво те носи насам? BUSINESS is BUSINESS работата си е работа
2. професия, занаят, област/сфера на дейност, бранш
to follow a BUSINESS упражнявам/практикувам професия/занаят
to go into BUSINESS ставам търговец
to transact BUSINESS with поддържам търговски връзки с
no BUSINESS done няма (никакъв) оборот
to lose BUSINESS загубвам клиентелата си
3. задача, цел, интерес, право
4. задължение, отговорност
to make it one's BUSINESS считам за свой дълг
5. работа, история, афера
a good BUSINESS you came добре, че дойде
I am fed up with the whole BUSINESS цялата тази история ми дойде до гуша
6. театр, жестове, действия, мимика, игра
7. трудна работа, трудност, мъчнотия
what a BUSINESS it was! (ама) колко трудно беше
8. attr служебен и пр. (вж. значенията)
the BUSINESS end използваемата част (на инструмент, сечиво и пр.), острие, връх (на длето, игла и пр.), дуло на пистолет
big BUSINESS крупен/едър капитал
крупни търговци (често отр.), to mean BUSINESS говоря съвсем сериозно, не се шегувам
what is the BUSINESS in hand за какво се отнася/става дума? to pot out of BUSINESS изваждам от строя, разорявам
to get down to BUSINESS залавям се сериозно за работа
you have no BUSINESS to нямаш право/не е твоя работа да
it is nobody's BUSINESS това не е за тебе работа/не ти е работа, никого не го е грижа за това
like nobody's BUSINESS разг. изключително, удивително, необичайно, ревностно, енергично

business card ['bizniska:d]
n служeбна визитна картичка

businesslike ['biznislaik]
1. делови. практичен, целенасочен, методичен
2. ясен, конкретен, прeцизен (за стил и пр.)

businessman ['biznismən]
n (pl-men) делови човек, търговец, бизнесмен
the big businessmen едри търговци. собственици/дирсктори на крупни търговски тръcтове и пр

businesswoman ['bizniswumən]
n (pl-women) жена собственик/директор на търговско предприятие и пр

busk [bʌsk]
v шотл. приготвям се, обличам се

busker ['bʌskə]
n пътуващ/странствуващ уличен певец/музикант/актъор

buskin ['bʌskin]
1. цяла/висока обувка
2. ист. театр. котурна
3. прен. трагедия, трагически стил

bus lane ['bʌslein]
n платно/лента/филе само за автобуси по оживена улица/шосе

busman ['bʌsmən]
n (pl-men) шофъор на автобус
a BUSMAN's holiday прен. почивен ден/празник. чрез който човек работи както през работното си време

buss [bʌs]
n ост. целувка

bus-shelter ['bʌsʃeltə]
n автобусна спирка с навес

bus-stop ['bʌsstɔp]
n автобусна спирка

bust [bʌst]
I. 1. склуптурен бюст
2. женски бюст/гърди
3. гръдна обиколка
II. 1. sl. burst
2. удрям, счупвам. разбивам, разнебитвам. съсипвам, правя негоден
3. разорявам (се), банкрутирам (и to go BUST)
4. разжалвам, понижавам
5. есксплодирам, рухвам
6. взривявам (и с up)
7. укротявам. обяздвам (кон)
8. правя внезапен обиск
9. sl. арестувам
III. 1. пълно проваляне, рухване, разорение, банкрут
2. sl, почерпка, запиване, гуляй
IV. a sl. съсипан. разорен, останал без петак. фалирал

bustard ['bʌstəd]
n зоол. дропла (Otis)

buster ['bʌstə]
1. n aм. sl. необикновено силно/яко дете
2. другар, момче (обик. като обръщение). Hi, BUSTER! здравей, мой човек!

bustle ['bʌsl]
I. 1. раздвижвам се. разшаввам се, тичам/щъкам нагоре-надолу
суетя се, бързам (и с about)
to BUSTLE in and out влизам-излизам
2. подканвам някого да бърза
don't BUSTLE me нe ми давай зор. нe ми вади душата
II. n голяма оживление, суетня, шетня, блъсканица. суматоха
III. n ост. шив. турнюр (на рокля)

bustling ['bʌsliŋ]
a оживен, раздвижен, шумен

bust-up ['bʌstʌp]
n sl шумна кавга/караница

busy ['bizi]
I. 1. деен
зает (и за тeлефoнна линия, номер)
BUSY signal сигнал заето (за телефон и пр.)
2. жив, оживен. отрупан с работа
the BUSY hours часовете на най-голямо движение (у. лично и пр.)
BUSY line линия с голям график (въздушна. жп и пр.)
to be at one's busiest в разгара на работата/застоспа си съм
to get BUSY залавям се за работа
BUSY as a bee работлив. грудолюбив, работещ без почивка
3. вдълбочен. потъйал (at, in, over, with в)
4. вечно в движение, натрапчив, досадлив, Любопитен, нахален
II. 1. заангажирам. давам/намирам работа на
to BUSY one's brains блъскам си главата
2. refl занимавам се (with, in, about)

busybody ['bizibɔdi]
1. човек, който постоянно се бърка в чужди работи
2. сплетник, интригант

busyness ['bizinis]
n заетост, ангажираност

but [bʌt]
I. 1. но, ала, ама, обаче
we know it BUT he doesn't ние знаем, но/ама/обаче той не знае
young BUT experienced млад, но опитен
BUT then но пък, но и. но. от друга страна
2. освен, с изключение на, само не и
anything BUT всичко друге, освен/само не и
anywhere BUT here навсякъде другаде. само не тук/освен тук
I can do nothing BUT go не ми остава нищо друго, освен да (си) отида
I cannot BUT (agree) не мога да не (се съглася)
3. all BUT почти, едва не. за мал ко не
he all BUT died from his wounds той едва не умря oт раните си
4. BUT for без. ако не беше
BUT for his interference you would have been ruined без неговата намеса ти щеше да бъдеш разорен
BUT for you I should have drowned ако не беше ти, щях да се удавя
5. след глаголи, иразяващи съмнение, отрицание че. да не. без да
there is no doubt BUT he won няма съмнсние, че той спечели
never a week passes BUT he writes не минава седмица, без той да пише
there is no one BUT knows it няма човек, който да не знае това
6. last BUT oпe предпоследен
last BUT two предпредпоследен, вторият от края
II. prep освен, с изключение на
пo one BUT тe никой освен мен
пo one BUT he/him showed any interest никой освен него не прояви интерес
III. adv само, едва
he left BUT an hour ago той замина само преди (един) час
if 1 could BUT see her for a moment да можех само да я видя за момент
IV. n възражение, но
ifs and BUTs усуквания и възражения
V. v казвам но, възразявам
BUT me no buts не ми възразявай, не го усуквай
VI. neg rel pron който да не
there is not one of us BUT wishes to help между нас няма нито един, който да не иска да помогне
there is nobody BUT has Ms fault никой не e безгрешен
VII. part за усилване
never, BUT never никога, ама найстина никога
VIII. n шотл. външната стая/кухнята на двустайна къща
BUT and ben двустайна къща/жилище

butane ['bjutein]
n хим. бутан

butch [butʃ]
1. n sl. бандит, гангстер, хулиган
2. мъжкарана, лесбийка
BUTCH haircut ам. много късо подстригана коса

butcher ['butʃə]
I. 1. касапин, месар, търговец на месо
BUTCHER's meat месо (без пилешко, дивеч и колбаси)
BUTCHER's (shop) месарница
2. прен. убиец, палач, кръволок, главорез
3. ам. разг. продавач на бонбони, цигари и пр. (във влак, театър) BUTCHER's bill списък на убитите по време на война
the BUTCHER, the bakeг, the candlestick maker шег. всякакъв вид хора, хора от кол и от въже
II. 1. коля, заколвам, убивам жестоко
2. прен. провалям (пиеса и пр. чрез лoшо изпълнение и пр.)

butcher-bird ['butʃəbə:d]
n зоол. голяма сврачка, живодерче (Lanius excubitor)

butcher's broom ['butʃəzbru:m]
n бот. нисък вечнозелен бодлив храст (Ruscus aculeatus)

butchery ['butʃəri]
1. скотобойна, кланица
2. търговия с месо
3. поголовна сеч, масово избиване на хора, клане

butler ['bʌtlə]
n главен прислужник, отговарящ за виното, сервизите и приборите, домакин, иконом

butt [bʌt]
I. n голяма бъчва за вино/бира
II. 1. стрелбище, вал за стрелба
2. рl полигон
3. мишена, цел, прицел (и прен.)
to be a BUTT for ridicule служа за посмешище, прицел на насмешки съм
III. 1. дебелият край на оръжие/инструмент и пр., приклад
2. дънер на дърво
3. остатък, угарка
IV. 1. бутам, блъскам/мушкам с глава
2. натъквам се, сблъсквам се (against, into)
3. бъркам се, намесвам се (in в), прекъсвам
4. съединявам, намествам, натъкмявам, натаманявам
5. допирам се/съединявам се по напречен разрез
V. 1. удар, мушкане (с глава, рога)
2. тех. челно съединяване по напречен разрез

butter ['bʌtə]
I. 1. масло
run/clarified BUTTER топено масло
vegetable BUTTER растително масло
she looks as if BUTTER would not melt in her mouth тя изглежда същинска божа кравица/света вода ненапита/ни лук яла, ни лук мирисала
2. грубо/прекалено ласкателство
II. 1. намазвам с масло
he knows on which side his bread is BUTTER ed той си знае/разбира добре интереса
2. лаская грубо, отрупвам с ласкателства, прехвалвам (и с up)

butter-bean ['bʌtəbi:п]
1. n бот. жълт боб
2. бял боб

buttercup ['bʌtəkʌp]
n бom. лютиче (Ranunculus)

butter-fingered ['bʌtəfiŋgəd]
a несръчен, неловък, който не може да лови/държи добре, който постоянно изпуска неща

butter-fingers ['bʌtəringəz]
n разг. несръчен/къопав човек, който все изпуща нещо

butterfly ['bʌtəflai]
1. пеперуда, прен. лекомислен човек
2. сп. бътерфлай (стил на плуване)

butterfly-nut ['bʌtəflai.nʌt]
n тех. переста гайка за ръчно завинтване

butterfly stroke ['bʌtəflai'strouk]
вж. butterfly

buttermilk ['bʌtəmilk]
n суроватка (при избиване на масло)

butter-nut ['bʌtənʌt]
1. бот. американски орех (дървото и плодът) (Juglans cincrea)
2. ам. ист. войник на конфедерацията

butterscotch ['bʌtəskɔtʃ]
n вид бонбони лакта

buttery ['bʌtəri]
I. 1. маслен, намазан с масло
2. ласкателен
II. 1. лавка
2. склад за провизии и напитки в английски университет

buttery-hatch ['bʌtərihætʃ]
n отвор/прозорче във врата/стена, през което се подава яденето от кухнята

buttinsky [bət'inski]
n ам. sl. човек, който се пъха/вре навсякъде

buttock ['bʌtək]
n бут, задна част (обик. pl), бут на вол/кон, задница, задник

button ['butən]
I. 1. копче
2. бутон
BUTTON switch тех. бутонен изключвател
to press/push/touch the BUTTON натискам копчето/бутона, прен. поставям нещо в ход
3. цветна пъпка, млада, още неразтворена гъба
4. рl разг. прислужник в ливрея, пиколо (в хотел, клуб и пр.) he has all his BUTTONs on той e разумен/разбран/здравомислещ човек
not to get/have one's BUTTONs on не съм с всичкия си, дъската ми хлопа
not to care a brass BUTTON пет пари не давам, не ме интересува
dash my BUTTONs дявол да го вземе! по дяволите! not worth a BUTTON неструващ пукната пара
to take someone by the BUTTON прен. задържам някого с дълъг разговор
II. 1. слагам/зашивам копчета на
2. закопчавам (се) (за рокля и пр.) (и с up)
BUTTONed up воен. sl. в пълен ред/готовност
to BUTTON up one's mouth разг. затварям си устата, мълча
BUTTONed up разг. сдържан, мълчалив (за човек), завършен, изпълнен (за задача и пр.)

buttonboots ['bʌtnbu:ts]
n рl цели обувки с копчета

buttonhole ['bʌtnhoul]
I. 1. илик, дупка за копче
to take someone (down) a BUTTONHOLE (lower) прен. понижавам някого с една стелен
2. бутониера, петлица
3. цвете в/за бутониера
II. 1. шия илици, обшивам с фестонен бод
2. прен. задържам натрапчиво някого с дълъг разговор

buttonhole stitch ['bʌtnhoulstitʃ]
n фестонен бод за илици

buttonhook ['bʌtnhuk]
n кука за закопчаване на (цели) обувки

button-through ['bʌtnθru:]
a закопчаващ се с копчета от горе до долу (за рокля)

button-tree ['bʌtntri:]
n ам. бот. платан

buttony ['bʌtəni]
1. a ам. приличен на копче
2. с много копчета

buttress ['bʌtris]
I. 1. подпора, контрафорс
2. опорна стена
3. прeн. опора, устои, подкрепа, поддръжка
II. v поддържам, подкрепям. заздравявам, подсил вам

butty ['bʌti]
n разг. приятел, другар

buxom ['bʌksəm]
a приятно закръглена, хубавичка, здрава, напета (за жена)

buy [bai]
I. 1. купувам
2. sl. приемам, съгласявам се, вярвам на
3. скъпо заплащам за нещо
4. sl. получавам като наказание
to BUY it бивам убит
to BUY a white horse прахосвам си парите
I'll BUY it разг. предавам се, не знам, не мога да отговоря на въпрос/да отгатна гатанка
buy in закупвам, изкупвам (на търг), накупувам
buy off откупвам, плащам откуп (за)
buy out откупвам, изкупвам
buy over подкупвам, спечелвам с рушвет
buy up накупувам, закупувам на едро, изкупувам цялото налично количество
II. n покупка
to be on the BUY закупвам в големи количества, правя покупки
a good BUY изгодна покупка

buyer ['baiə]
1. купувач, клиент
BUYER's market изобилие от разнообразии и евтини стоки
2. закупчик

buzz [bʌz]
I. 1. бръмча, жужукам, жужа
2. говоря тихо, шепна
3. разпространявам тайно слухове
4. sl. отивам си/отдалечавам се бързешком (и с away, off, along)
5. ав. преча на друг самолет, като летя застрашително близо до него
6. изпълнен съм с шум, гъмжа (от усилено движение, говор и пр.) (with) (за място)
7. to BUZZ about навъргам се, вра се
8. to BUZZ off sl. затварям рязко телефона, отивам си/заминавам бързо и неочаквано
BUZZ off! sl. изпарявай се! чупи се! изчезвай!
II. 1. бръмчене, жужене
2. шепот
3. шум, бучене
4. телефонен звън
5. общо раздвижване, суетене
6. разг. клюка, слух
7. високопарна дума/израз/термин
BUZZ bomb разг. летяща бомба

buzzard ['bʌəd]
n зоол. вид ястреб, мишелов (Buteo)

buzzer ['bʌzə]
1. сирена, клаксон, свирка, фабрична сирена
2. ел. зумер, сигнален звънец/устройство

buzz saw ['bʌzsɔ:]
n тех. кръгъл/дисков трион, циркуляр
to monkey with a BUZZ SAW. прен. играя си с огъня

by [bai]
I. 1. място при, край, до, близо до, у, по
BY the road край шосето, по шосето
BY me/my side до мене
I haven't got her letter BY me now писмото и не e у мен сега
2. посоки покрай, през
to pass BY the theatre минавам (по) край театъра
to pass BY the door минавам през вратата
we went to London BY Paris отидохме в Лондон през Париж
3. начин чрез, посредством, с, по, на, за, от
BY air mail с въздушна поща, по въздуха
relatives BY blood кръвни роднини
BY the feel of it по пипането, на пипане, прен. усеща се, личи си
we shall have frost BY the feel of it личи. си, че ще има/ще падне слана
BY lamp light на (светлината на) лампа
to take someone BY the hand хващам някого за ръка (та)
one BY one един по един
4. деятел, автор от
invited BY поканен от
a novel BY Scott роман от Скот
BY oneself сам, самостоятелно, без чужда помощ
to keep BY oneself държа се настрана, страня
5. време до, най-късно до, не по-късно от
BY tomorrow (най-късно) до утре
BY Friday/five o'clock до/не по-късно от петък/от пет часа
6. мярка, бройка на
BY the metre на метър
BY the pound на фунт
BY the dozen на дузини
to work/be paid BY the hour работя/плащат ми на час
7. размери
five BY four metres пет на четири метра
8. при делене на
to divide BY four деля на четири
9. при сравнение с
BY two pounds cheaper с две лири по-евтино
10. според, съгласно, по
BY this clock по/според този часовник
11. в (името на)
I swear BY all that is holy кълна се в името на/във всичко свято
BY Jove! ей богу! бога ми!
II. 1. близо, наблизо
close/hard BY съвсем наблизо
2. покрай, настрана
the car sped BY колата префуча
I have put some money BY отделил съм малко пари настрана. by a страничен, второстепенен, случаен

by and by ['baiən'bai]
adv скоро, след малко

by and large ['baiən'la:dʒ]
adv общо взето, поначало, въобще

by-blow ['baiblou]
1. страничен/непряк удар
2. незаконородено дете

by-clection ['baii'lekʃn]
n допълнителни избери (и bye-election)

bye [bai]
I. 1. нещо второстепенно/странично
2. крикет пропусната от вратаря топка
3. сп. играч/отбор, останал без партнъор в състезание
II. вж. by

bye-bye ['bai'bai]
I. n дет. сън, спане, легло
II. разг. good-bye

by-effect ['baii'fekt]
страничен ефект

bygone ['baigɔn]
I. a минал, преминал, предишен
II. n минало
рl минали неприятности/дрязги
let BYGONEs be BYGONEs било що било, да забравим лошото, да сложим пепел на миналото

by-lane ['bailein]
n страничен път/алея/пътека

by-law ['bailə:]
n местен закон/разпоредба, частно правило

by-line ['bailain]
n ам. печ. ред, съдържащ името на автора

by-name ['baineim]
n прякор, прозвище

by-pass ['baipa:s]
I. 1. шосе, минаващо край гъсто населен пункт, околен път, обходна пътека
2. тех. околовръстен канал
3. ел. шунт
II. 1. задминавам
2. заобикалям, избягвам
3. не вземам под внимание
4. воен. обхождам (противникова опорна точка)

bypath ['baipa:θ]
n странична/заобиколна/усамотена пътека

by-play ['baiplei]
n театр. странични/второстепенни действия на сцената

by-plot ['baiplɔt]
n второстепенна интрига (в пиеса)

by-product ['baiprɔdʌkt]
n вторичен/страничен продукт

byre ['baiə]
n краварник, обор

by-road ['bairoud]
n второстепенен път/шосе

Byronic [bai'rɔnik]
a байроновски

bystander ['baistændə]
n (случаен) свидетел, зрител, наблюдател

by-street ['baistri:t]
n странична/глуха уличка, напречна улица

byte [bait]
n киберн. байт

by the by ['baiðə'bai]
adv впрочем, между впрочем

byway ['baiwei]
n страничен/обиколен път, тиха уединена улица
the BYWAYs of learning по-малко изучените и сравнително второстепенни области на познанието

byword ['baiwə:d]
1. ост. пословица
2. неод. олицетворение, нарицателно
a BYWORD for laziness олицетворение на мързела
3. предмет/обект на презрение/порицание
she is the BYWORD of the whole village цялото село я презира/порицава

bywork ['baiwə:k]
n странична/допълнителна работа

Byzantine [bi'zæntain]
I. a византийски
II. n византиец

c [si:]
1. буквата С
2. муз. до
3. оценка между добър и удовлетворителен
4. третокласен/третостепенен разряд, трета категория
5. ам. sl. сто долара

cab [kæb]
1. кола, файтон, кабриолет
2. моторна кола, такси
3. кабина на локомотив/камион и пр

cabal [kə'bæl]
1. интрига (особ. политическа), заговор, конспирация
2. клика

cabala вж. cabbala

cabaret ['kæbə'rei]
1. кабаре
2. кабаретна програма в ресторант и пр. (и CABARET show)

cabbage ['kæbidʒ]
I. 1. зелка, зеле
CABBAGE white бяла зелева пеперуда (Pieris)
2. разг. човек без интереси и без амбиция
3. ам. sl. книжни пари, банкноти
CABBAGE rose кичеста/столистна роза
II. n парчета/изрезки от плат, присвоени от шивач
III. v присвоявам, задигам, открадвам

cabbala ['kæbələ,kə'ba:lə]
n тайно/мистично учение, окултизъм

cabbalistic [kæbə'listik]
a таен, мистичен, окултен

cabby ['kæbi]
n разг. файтонджия

caber ['keibə]
n грубо одялан боров кол за хвърляне (в спортни състезания в Шотландия)

cabin ['kæbin]
I. 1. колиба, хижа
2. кабина, каюта
CABIN-boy каютен прислужник
CABIN class втора класа в пътнически параход
CABIN cniiser голяма моторна лодка с кабина/кабини
3. жп. блокпост
II. v затварям/наблъсквам на тясно

cabin-boy n прислужник на параход

cabinet ['kæbinit]
1. шкаф с рафтове/чекмеджета
2. кутия, сандъче
3. ост. малка стая
4. шкаф с радиограмофон/радиомагнетофон/телевизор и пр.
china CABINET бюфет с витрина за порцеланови сервизи
5. пол. кабинет
6. attr кабинетен
CABINET crisis министерска/правителствена криза
CABINET size кабинетен формат (за снимка и пр.)

cabinet-maker ['kæbinitmeikə]
n мебелист, дърводелец

cable ['keibl]
I. 1. кабел, жица, дебело въже
2. верига на котва
CABLE- (rail) way въжена железница
3. телеграфен кабел
4. каблограма, телеграма
5. арх. усукан като въже орнамент
II. 1. привързвам с кабел/въже
2. телеграфирам, уведомявам с телеграма

cablegram ['keiblgræm]
n каблограма

cable length ['keibl.leŋgθ]
n мярка за дължина (eдна десета мор. миля)

cabman ['kæbmən]
n (рl-men) файтонджия, кочияш

caboodle [kə'bu:dl]
n sl. the whole CABOODLE всички/всичко заедно, накуп, целокупно

caboose [kə'bu:s]
1. корабна кухня
2. ам. служебен вагон в товарен влак

cabotage ['kæbəta:ʒ]
n мор. крайбрежно плаване, крайбрежни рейсове, каботаж

cab-rank ['kæbræŋk,-stænd]
n таксиметрова пиаца

cabriole ['kæbrioul]
1. двойно извит крак на мебел
2. вид балетен скок

cabriolet [.kæbriə'lei]
1. двуколка, кабриолет
2. лека кола с подвижен покрив

ca'canny [ka:'kæni]
n работнически метод за ограничаване на производството чрез забавяне на темпото на работа

cacao [kə'ka:ou]
1. какаово дърво (и CACAO-trec)
2. какаово зърно (и CACAO-bcan)

cachalot ['kæʃəlou]
n зоол. кашалот (Physeter catodon)

cache [kæʃ]
I. 1. скривалище, таен склад за храна/оръжие и пр
2. междинен склад с провизии за нуждите на научни експедиции и пр
3. скрити под земята неща
II. 1. скривам
2. складирам

cachet [kæ'ʃei]
1. печат, щемпел
2. отличителен белег/знак
3. белег за качество/автентичност и пр., престиж
4. форм. желатинова капсула, вулинка

cachexia [kə'keksiə]
n мед. хроническо умствено/физическо изтощение/слабост

cachinnate ['kækineit]
v смея се силно/невъздържано, кикотя се

cachou [kə'ʃu:]
n подсладена таблетка за премахване лош дъх на устата

cacique [kə'shk]
n латиноамерикански политически вожд

cackhanded ['kækhændid]
a разг. несръчен, непохватен, левашки

cackle ['kækl]
I. 1. кудкудякане, крякане
2. силно кикотене
3. глъч, бръщолевене
cut the CACKLE разг. стига си дрънкал
II. 1. кудкудякам, крякам
2. кикотя се
3. бръщолевя

cacophonous [kə'kɔfənəs]
a неблагозвучен, дисонантен

cacophony [kə'kɔfəni]
n какофония, дисонанс, неблагозвучие

cactaceous [kæk'teiʃəs]
a бот. кактусов

cactus ['kæktəs]
n (рl cacti) бот. кактус

cacuminal [kæ'kju:minəl]
a фон. какуминален

cad [kæd]
1. n. вулгарен/невъзпитан човек, простак, мерзавец

cadastral [kə'dæstrəl]
a кадастрален

cadaver [kə'deivə]
n труп

cadaverous [kə'dævərəs]
a мъртвешки, смъртноблед

caddie ['kædi]
n голф момче, което носи стикове

caddy ['kædi]
n кутийка за съхраняване на чай

cadence ['keidəns]
1. ритъм, такт
2. понижаванe на гласа, модулация, интонация
3. муз. заключителни акорди

cadenza [kə'denzə]
n муз. каденца

cadet [kə'det]
1. кадет, юнкер, курсант
2. по-малък син/брат, най-малкият син

cadge [kædʒ]
v прося
изпросвам, изкрънквам (from oт)

cadger n амбулантен търговец, просяк

cadi ['keid'kædi]
n мюсюлмански съдия, кадия

cadmium ['kædmiəm]
n хим. кадмий

cadper [kædʒə]
1. просяк
2. муфтаджия. крънкаджия

cadre ['ka:dr,'kædri]
1. структура, рамка
2. воен. кадър
3. кадри

cadshness n хитрост, лукавост, злобност

caduceus [kə'djmsiəs]
n вестителски жезъл, особ. на бог Хермес

caducous [kə'dju:kəs]
a зоол., бот. рано падащ/окапващ, прен. преходен, нетраен

caecum ['si:kəm]
n (рl caeca) анат. сляпо черво. цекум

Caesar ['si:zə]
n Цезар, прен. властелин, тиран, диктатор, автократ
CAESAR's wife прен. лице, върху което не трябва да пада никакво съмнение

caesarean [si'zɛəriən]
a цезаров, диктаторски
CAESAREAN operation/section/birth раждяне със цезарово сечение

caesura [si'zjuərə]
n проз. цезура

cafe ['kæfei,'kæfi]
I. 1. кафене, кафе-сладкарница, чайна
2. ам. бар
3. малък ресторант (безалкохолни напитки)
II. n фp. CAFE au lait (цвят на) кафе с мляко

cafeteria [.kæfi'tiəria]
n ресторант на самообслужване

caff [kæf]
вж. sl. cafe

caffeine ['kæriin]
n хим. кофеин

caftan ['kæftən]
n дълга туника, кафтан

cage [keidʒ]
I. 1. клетка, кафез (и прен.)
2. лагер за военнопленници
3. затвор (и прен.)
4. мин. клетка за асансъор, кабина
II. 1. затварям/държа в клетка
2. хвърлям в затвор, държа в арест

cagy ['keidʒi]
a разг. скрит, потаен, необщителен, предпазлив

cahoot [kə'hint]
n ам. sl. тайно споразумение/съюз, съучастие
to go CAHOOTs деля наравно
in CAHOOTs в тайно споразумение/заговор

caiman ['keimən]
n юж. -ам. влечуго, подобно на алигатор, кайман

Cain [kein]
n Каин, прен. братоубиец
to raisc CAIN създавам смут

caique [ka'l:k]
n лодка, каик

cairn ['kɛən]
n грамада камъни, струпани като паметник или за ориентиране

caisson ['keisn]
1. тех. кесон
2. воен. ракла, заряден сандък, мина
3. мор. батопорт, понтон, служещ за врата на док

caitiff ['keitif]
n поет. ост. подлец, мерзавец, страхливец

cajolcment [kə'dʒoulmənt,-ləri]
n придумване, подлъгване чрез ласкателство/измама

cajole [kə'dʒoul]
1. лаская, 2., придумвам, примамвам, подлъгвам
to CAJOLE someone lnto/ont ofdoing something предумвам някого с ласкателство/измама да направи/да не прави нещо

cajoler [kə'dʒoulə]
n ласкател, измамник

cake [keik]
I. 1. кейк, торта
a piece of CAKE разг. нещо много лесно и приятно
CAKEs and ale веселие, удоволствия, приятен живот
one cannot eat one's CAKE and have it не може и вълкът да е сит, и агнето цяло
to go/scll like hot CAKEs продавам се веднага/като топъл хляб
2. питка, парче, късче, кубче, плочка, блокче пресован чай/тютюн и пр.
a CAKE of soap калъп сапун
II. v покривам плътно с, правя/пресовам на питка/блокче/калъп, спичам (се), втвърдявам (се), вкоравявам се

cakewalk ['keikwɔ:k]
1. негърско състезание по грациозно ходене
2. негърски танц

calabash ['kæləbæʃ]
n бот. кратуна

calaboose ['kæləbu:s]
1. n ам. . затвор, дранголник

calamint ['kælsmint]
n бот. вид мента (Calamintha)

calamitous [kə'læmitəs]
a бедствен, нещастен, гибелен, пагубен

calamity [kə'læmiti]
n бедствие, нещастие, гибел

calash [kə'læʃ]
n ист. вид каляска със сгъваем покрив, вид качулка

calcareous [kæl'kɛəriəs]
1. варовиков, варовит
2. бот. растящ/развиващ се добре във варовита почва

calcification [kælsiri'keiʃən]
n калциране, втвърдяване

calcify ['kælsirai]
v калцирам (се), втвърдявам (се), вкаменявам (се)

calcimine ['kælsimain]
n варно мляко, бадана

calcination [kælsi'neiʃn]
n калциране, обезводняванe, изпичане

calcine ['kælsain]
v калцинирам. обезводнявам, изпичам

calcium ['kælsiəm]
n хим. калций

calculable ['kælkjuləbl]
1. a изчислим
2. на когото може да се разчита

calculate ['kælkjuleit]
1. изчислявам, пресмятам. калкулирам
2. предвиждам, планирам
разчитам (on на)
3. ам. разг, предполагам, вярвам

calculated [kælkju'leitid]
a обмислен, пресметнат, планиран, умишлен

calculating ['kælkju'leitiŋ]
1. пресметлив, хитър
2. сметачен

calculation [kælkju'leiʃn]
1. изчисление, пресмятане, калкулация, сметка
2. обмисляне, преценка
3. пресметливост

calculator [kælkju'leitə]
n сметачна машина, изчислителна машина, калкулатор

calculus ['kælkjuləs]
I. n клон от висшата математика
differential/infinitesimal CALCULUS диференциално смятане
integral CALCULUS интегрално смятане
II. n (рl-li) мед. камък в човешки орган

caldron вж. cauldron

caledonian [kali'douniən]
I. a шотлайдски
II. n шотландец

calefacient [kæli'feiʃnt]
n мед. сгряващо/затоплящо средство

calendar ['kælində]
I. 1. календар, алманах, църковен календар
2. списък, опис, указател, регистър
3. attr календарен
II. v вписвам в календар, регистрирам, сортирам, подреждам

calender ['kælində]
I. n тех. каландър, преса за изглаждане на плат/сатиниране на хартия
II. v пресовам, изглаждам, сатинирам, гланцирам с валяци
III. n странствуйащ дервиш, живеещ от милостиня

calends ['kæleridz]
n р1 ист. календи
on/at the Greek CALENDS на куково лято, на конския Великден, никога

calendula [kə'lendjulə]
n бот. невен

calenture ['kæləntʃə]
n тропическа треска вследствие на горещина

calf [ka:f]
I. 1. теле
in/with CALF стелна (за крава), the goldcn CALF златният телец
to kill the fatted CALF посрещам радостно гост
CALF's tecth млечни зъби
CALF leather, CALF (skin) телешка кожа, бокс
CALF-love детинска/младежка любов
2. малкото на елен/слон/кит/тюлен и пр
3. прен. глупав/непохватен човек, теле
4. плаваща маса лед
II. n (рl calves) прасец на човешки крак

calfdozer ['ka:fdouzə]
n тех. малък булдозер

caliber вж. calibre

calibrate ['kælibreit]
1. градуирам, калибрирам
2. проверявам/коригирам измервателен инструмент (термометър и пр.)

calibre ['kælibə]
1. воен. калибър
2. прен. величина, разряд, мащаб

calico ['kælikou]
I. 1. платно, хасе, американ
2. ам. пъстра щампосана басма, памучно имприме
CALICO-pnnting щампосване на платно
II. 1. басмен
2. пъстър, шарен

califomium [kæli'fɔ:niəm]
хим. изкуствено получен радиоактивен елемент

california poppy ['kæli'fɔ:niə,pɔpi]
n бот. ешолция

calipers вж. callipers

caliph ['keilif,'kælif]
n ист. халиф

caliphate ['kælifeit]
n ист. халифат

calisthenics вж. callisthenics

calk I. вж. caulk
II. v подковавам с гвоздеи/кабъри/шипове

call [kɔ:l]
I. 1. вик, крясък
2. повик, повикване, зов, призив, апел, възвание
3. влечение, призвание
4. кратко посещение, визита
to pay a CALL правя кратка визита (on на), посещавам
рaзг. отивам в тоалетната
a port of CALL пристанище, в което пътнически параходправи престой
5. извикване/повикване на актъор и пр. за репетиция/изпълнение/покланяне, покана за заемане на катедра и пр
6. повикване/позвъняване по телефон
I'll give yoп a CALL ще ти се обадя по телефона
7. искано, поискване, изискване, претенция
a CALL loan заем/кредит при поискване
8. нужда, необходимост, случай, повод, причина, задължение
9. бридж (право на/ред за) анонс
10. поименно повикване
11. at/on CALL на разпoложение, под ръка, платим при поискване (за дълг и пр.)
within CALL на6лизо, под ръка, на разположение
II. 1. викам, повиквам
2. наричам, назовавам, именувам
3. повиквам, поканвам, призовавам, посочвам кандидат (to за)
4. правя кратка официална визита, посещавам
5. будя, събуждам
6. обаждам се/повиквам/позвънявам по телефона
7. бридж правя анонс
8. свиквам, насрочвам (събрание и пр.)
to CALL in question поставям под съмнение
to CALL something one's own собственик съм на/притежавам нещо
to CALL into being/existence създавам, сътворявам, раждам
to CALL into play поставям в действие, пускам в ход
to CALL to account потърсвам сметка, искам обяснение, порицавам
to CALL attention to привличам/обръщам внимание върху, изтъквам, посочвам
to CALL to attention воен. командувам мирно
to CALL to mind/memory припомням
to CALL to order призовавам/приканвам към ред, ам. откривам събрание
to CALL the shots ам. отговарям за, контролирам, определям, насочвам (политиката, процедирането)
to CALL a halt спирам, слагам край (to на)
call at-наминавам към, -спирам се/отбивам се в/при, посещавам
dall away извиквам да дойде, повиквам обратно
CALL отклонявам внимание/мисли и пр. (from от)
call back отзовавам, вземам обратно, отговарям, отвръщам
call by намйнавам, отбивам се пътъом
call down викам/приканвам (някого) да слезе, призовавам, зова
to CALL down Messings/curses благославям/проклинам
ам. sl. карам се, мъмря, порицавам, оспорвам
call for отивам да взема някого/нещо
letters to be CALL ed for писма до поискване, искам, изисквам, нуждая се от, налагам, заслужавам (внимание, такт и пр.), издавам нареждане за
call forth пораждам, предизвиквам, събирам, напрягам, пущам в действие, използувам
catl in извиквам, повиквам (лекар, полиция и пр), събирам/изваждам/изтеглям от обръщение/употреба (пари, дефектни стоки и пр.), наминавам, отбивам се за малко, поканвам (съседи, приятели), изисквам връщането на книги/дадени назаем пари и пр.
обаждам се на някого/някъде по телефона
to CALL in sick съобщавам по телефона, чс ще отсъствувам от работа по болеет, извиквам/свиквам за консултация/обсъждане и пр.
call off отменям (събрание, пътуване и пр.), отказвам се от, отвличам, отклонявам (внимание, мисли), давам сигнал/нареждане за прекратяване на (стачка, атака и пр.), прочитам/извиквам по списък, подвиквам (на куче) да се махне/спре и пр.
разтурвам (годеж и пр.), call oп наминавам, отбивам се у/при, навестявам, посещавам, обръщам се към (някого за помощ, услуга и пр.), призовавам, приканвам, изисквам от, задължавам
to be CALLed upon to длъжен/задължен съм да, уч. вдигам на урок, изпитвам в час
call out. викам, извиквам, подвиквам, извиквам, свиквам, викам, обаждам се, извиквам, повиквам спешно (лекар, войска и пр.) извиквам/съобщавам силно (име), призовавам/вдигам на стачка, предизвиквам, изкарвам наяве, извиквам на дуел
call over извиквам/повиквам (келнер и пр.) да се приближи/да дойде, извиквам по списък (за проверка)
call together събирам, свиквам (хора), събирам (мислите си и пр.)
call up събуждам, вдигам от легло, обаждам се по телефона на, припомням, извиквам в съзнанието, събуждам, съживявам (спомени), повиквам, призовавам, повиквам на действителна военна служба, мобилизирам, предизвиквам да стане и говори, представям (законопроект и пр.) за разглеждане/одобрение
call upon-call on

calla ['kælə]
n бот. кала

callable ['kɔ:ləbl]
a подлежащ на изплащане/връщане при поискване (за заем и пр.)

callboard ['kɔ:lbɔ:d]
n дъска за обяви/съобщения

call-box ['kɔ;lbɔ:ks]
n обществена телефонна будка

call-boy ['kɔ:lbɔi]
n театр, помощник-суфлъор, момче, което съобщава на артистите кога да излязат на сцената

caller ['kɔ:lə]
I. n посетител, гост
II. a пресен (за риба и пр.), прохладен, свеж (за въздух)

call-girl ['kɔ:lgəil]
n проститутка, повиквана по телефона

calligraphist [kə'ligrəfist]
n краснописец, калиграф

calligraphy [kə'ligrəfi]
n красив почерк, краснопис, калиграфия

calling ['kɔ:liŋ]
1. влечение, призвание, професия
2. повикване, свикване (на събрание и пр.)
3. посещаване (on, upon)
CALLING card ам. визитна картичка

callipers [kælipəz]
1. n рl тех. дебеломер
2. вилка за измерване на диаметъра на дървета

callisthenic [kæli'sθenik]
a придаващ сила и красота

callisthenics [kæli'sθeniks]
n рl пластика, художествена гимнастика

call-np [kɔ:lʌp]
n воен. мобилизация

callous ['kæləs]
1. закоравял, затвърдял, загрубял
2. коравосърдечен, безчувствен, груб

callousity [kə'bsiti]
1. втвърденост, мазол
2. безсърдечност, закоравялост

callousness n грубост

callow ['kælou]
a зоол. гол, неоперен, без перушина, прен. неопитен, незрял

call-signal ['kɔilsignl]
n сигнал на радиопредавателна станция

callus ['kæləs]
1. мед. втвърденост, мазол
2. мед надкостница при зарастваща костна контузия, корица на кожна рана
3. бот. новообразование над наранено място

calm [ka:m]
I. 1. тих, спокоен, мирен, хладнокръвен, невъзмутим
2. безветрен, тих
II. 1. спокойствие, тишина, покой
2. затишие, безветрие
III. v успокоявам (се), укротявам (се), усмирявам (се), стихвам, утихвам (обик. с down)

calmative ['ka:mətiv]
I. a успокоителен, успокояващ
II. n успокоително средство

calmly ['ka:mli]
adv тихо, спокойно, хладнокръвно

calmness ['kа:тпis]
n тишина, спокойствие, хладнокръвие

calomel ['kæləmel]
n мед. каломел (пургатив)

caloric [kə'lɔrik]
a топлинен, калоричен

calorie ['kæləri]
n физ. калория
gram/small CALORIE малка калория (cal.)
kilogram/large/great CALORIE голяма калория (Саl.)

calorific [.kælə'rink]
a топлинен, топлотворен, калоричен
CALORIFIC value калоричност (на храпа, гориво)

calorimeter [.kælə'rimitə]
n физ. топломер, калориметър

calory вж. calorie

calotte [kə'bt]
n кепе на католишки свещеник

calque [kælk]
n ез. преводна заемка, калка

calumet ['kæljumit]
n богато украсена индианска лула, символ на мира

calumniate [kə'lʌmnieit]
v клеветя, черня, злепоставям

calumniation [kə.lʌmni'eiʃn]
n злословене, оклеветяване, злепоставяне

calumniator [kə'lʌmni.eitə]
n клеветник, хулител, доносник

calumniatory [kə'lʌmni.eitəri]
a клеветнически, злословен

calumnious a клеветнически

calumny ['kæləmni]
n клевета, злословие, лъжливо обвинение

Calvary ['kælvəri]
n разпятие, прен. голгота

calve [ka:v]
1. теля се, отелвам се (и за слон, кит, тюлен и пр.)
2. откъсвам се от ледник (за айсберг)

calves вж. calf

Calvinism ['kælvinizm]
n калвинизъм

calx [kælks]
n прах. получен при изгаряне на метал/минерал

calypso [kə'lipsou]
n импровизирана балада, осмиваща текущи събития

calyx ['kæliks]
1. бот. чашка на цвят
2. анат., зоол. чашковидна част/орган

cam [kæm]
n тех. зъбец, палец, ексцентрик

camaraderie ['kæmə'ra:dri]
n другарство, другарско отношение

camarilla [.kæmə'rilə]
n политическа клика, камарила

camber ['kæmbə]
I. n лека изпъкналост, изкорубеност, изкривеност, завой
II. v изпъквам/издувам се по средата, ставам/правя сводест

cambist ['kæmbist]
n сараф, менител, търговец на ценни книжа, борсов агент

cambium ['kæmbiəm]
n бот. камбий

Cambrian ['kæmbriən]
I. 1. уейлски, валийски
2. геол. камбрийски
II. 1. жител на Уейлс
2. геол. камбрийска скала

cambric ['keimbrik]
n текст, батиста
CAMBRIC tea слаб чай с мляко

Cambridge ['keimbridʒ]
n CAMBRIDGE blue светлосинъо

came вж. come

camel ['kæməl]
1. хамила
Arabian CAMEL едногърба хамила
Bactrian CAMEL двугърба камила
CAMEL's hair камилска вълна
2. плат от камилска вълна
2. жълтеникавокафяв цвят
3. приспособление за издигане на потънали кораби
4. (фина вълна за) четка за рисуване

cameleer [.kærni'liə]
n камилар

camellia [kə'тi:liə]
n бот. камелия

camelopard [kə'meləpa:d]
n зоол. ост. жираф

Camembert ['kæməmbɛə]
n вид френско сирене, камамбер

cameo ['kæmiou]
n камея (брошка, пръстен и пр.)

camera ['kæmərə]
1. фотоапарат, телевизионна камера, кинокамера
on CAMERA пред телевизионния обектив/кинокамерата (за снимане)
2. in CAMERA юр. извън съдебно заседание, на закрито заседание, в кабинета на съдията
3. частно, не публично, разг. тайно

cameraman ['kæmərəmæn]
1. кинооператор, телевизионен оператор
2. ам. продавач на фотоматериали

camera-shy ['kæmərəʃai]
a който не обича да го снимат

camiknickers ['kæminikəz]
n рl дамски долен гащиризон

camion ['kæmiən]
n фр. товарна кола, камион, автобус

camisole ['kæmisoul]
n дамска долна фланелка, камизола

camlet ['kæmlit]
1. ост. вид плат от камилска вълна/ангора
2. вид материя от коприна и вълна
3. дреха, направена от такава материя

camomile ['kæməmail]
n лайкучка, лайка

camouflage ['kæтəflа:ʒ]
I. n маскировка, камуфлаж
II. v замаскирвам, правя камуфлаж

camp [kæmp]
I. n лагер, бивак, стан, прен. лагер (политически и пр.)
II. 1. разполагам (се) на лагер, лагерувам
2. живея/летувам на палатка (и с out)
3. настанявам се/пребивавам временно (обик. на открито)

campaign [kæm'pein]
I. 1. военен поход, военни операции
2. кампания, акция (политически и пр.)
II. v организирам/участвувам в кампания/поход/акция

campanile [,æгпрə'ni:l]
n камбанария, кула с камбани

campanula [kəm'pænjulə]
n бот. камбанка

camp-bed ['kæmpbed]
n походно/сгъваемо легло

camp-chair ['kæmptʃɛə]
n походен/сгъваем стол

campcraft ['kæmpkra:rt]
n опитност в лагеруването

camper ['kæmpə]
1. лагерник, лагеруващ
2. вагон/ремарке, използувано за лагеруване

camp-fire ['kæmpfaiə]
n лагерен огън
CAMP-FIRE girl девойка, член на американска организация за момичета от 7 до 18-годишна възраст

camp-follower ['kæmpfɔlouə]
1. човек, съпътствуващ армия като търговец/занаятчия и пр., проститутка, пътуваща заедно с войска
2. прен. човек, който членува в партия/участвува в движение само за лична изгода

campground ['kæmpgraund]
n място/район за разполагане на лагер

camphor ['kæmfə]
n хим. камфор
CAMPHOR balls топчета против молци и пр

camphorated ['kæmfəreitid]
a съдържащ камфор
CAMPHORATED oil камфорово масло
CAMPHORATED spirit кaмфopoв спирт

camphoric [kæm'fərik]
a камфоров, камфорен

camping n летуване на палатки

camp-meeting ['kæmpmi:tiŋ]
n aм. религиозна няколкодневна сбирка, провеждана на открито/в палатка

campsite ['kæmpsait]
n място, удобно/подходящо за разполагане на лагер

camp-stool ['kæmрstи:l]
n походно/сгъваемо столче

campus ['kæmpəs]
1. двор/терен/район на училище/колеж/университет
2. затревена площ в колеж и пр
3. колеж и пр. като образователно заведение
4. аttr училищен, ученически, университетски, учебен

camshaft ['kærnʃa:ft]
n тех. разпределителен вал

can [kæn,kən,kn]
I. 1. v 2 л. ед. ч. ocт. canst, neg cannot, can't, pt could, 2 л. ед. ч. ост. could (e) st, neg couldn't с mf без to мога, в състояние съм, способен съм/умея да
CAN you play bridge? играеш ли/можеш ли да играеш бридж? he can't drive той не може да шофира
2. мога, имам право, разрешено ми е
yoи CAN take тy car може да вземеш моята кола
3. може, съществува възможност
shc CAN come in any moment тя може да влезе всеки момент
CAN it bc truc? възможно ли е? (that) could be so може да е така, може би
I cannotbut не мога да не
4. could бих могъл
I could do it бих могъл да го направя
с perf inf можеше, би могло
I could have done it можеше/бих могъл да го направя (но не го направил)
II. 1. кана, канче
2. метален контейнер, бидон, гюм
milk-CAN бидон за мляко
garbage CAN кофа за отпадъци
to carry/takc the CAN (for someone) sl. поемам вината/отговорността (вместо някого), to be in the CAN готов съм за пускане/излъчване (за филм, видеозапас)
3. консерва, консервна кутия
CAN opener отварачка за консервни кутии
4. ам. стъклен буркан за/с консервирани плодове/зеленчуци
5. ам. sl. затвор
6. ам. разг. тоалетна
7. ам. sl. задник
8. ам. воен. подводна бомба, разрушител
9. sl. една унция марихуана. can v 1. затварям херметически в кутия/буркан, консервирам
CANned fish рибна консерва
2. ам. изгонвам/изключвам от училище
3. ам. уволнявам от служба
4. s1. спирам, прекратявам
5. записвам на плоча/на магнетофонна лента, правя предварителен запис (за телевизионно предаване и пр.)

Canadian [kə'neidiən]
I. a канадски
II. n канадец

canaille [kə'nai]
n фр. тълпа, сбирщина, паплач, простолюдие

canal [kə'næl]
1. изкуствено прокопан канал
2. анат. канал, проход
alimentary CANAL храносмилателна система

canalization [.kænəlai'zeiʃn]
n канализация, канализиране (и прен)

canalize ['kænəlaiz]
v прокарвам канал (и), канализирам (и прен.)

canape ['kænəpei.kænə'pei]
n сандвич от (препечен) хляб/бисквита с хайвер, риба или сирене, канапе

canard [kə'na:d]
n лъжлив слух, измислица, скалъпена история

canary [kə'nɛəri]
1. канарче (и CANARY-bird)
2. вид сладко бяло вино
3. яркожълт цвят
4. ам. sl. доносник
5. CANARY-seed семе на вид трева, давано за храна на канарчета и др. птички в клетка

canasta [kə'næstə]
n карти канаста (игра)

cancel ['kænsəl]
I. 1. зачерквам, задрасквам, изтривам, заличавам
2. отменям, анулирам, унищожавам, оттеглям (поръчки и пр.)
CANCELled stamps унищожени марки
to CANCEL a leave отменям/прекратявам отпуск
3. мат. съкращавам (дроб и пр.)
CANCEL out изравнявам се, съкращавам се
they CANCEL out взаимно се унищожават
4. компенсирам, балансирам, изравнявам, неутрализирам
5. CANCEL! воен. остави!
II. n печ. изрязване на текст, изхвърлен текст (от шпалта)

cancelation n анулиране, унищожаване

cancellation [kænsə'leiʃən]
1. зачеркване, заличаване
2. отменяне, анулиране, унищожаване
3. отказване от резервация на билети и пр

cancelliate ['kænsə'leit(id)]
a биол. набразден, мрежест
за кoст порест, гъбест, шуплест

cancer ['kænsə]
1. мед. злокачествен тумор, рак
2. язва, бедствие, зло
3. С. Рак (съзвездие и знак на зодиака)

cancerous ['kænsərəs]
a мед. злокачествен, раков, предразноложен към/страдащ от рак

cancroid ['kæŋkrɔid]
a мед., зоол. ракообразен, раковиден

candelabrum [,kændi'la:brərn]
n (рl-bra) n голям разклонен свещник, многосвещник, канделабър

candescencc [kæn'desəns]
n светене на нажежен метал, ярка/ослепителна светлина

candescent [kæn'desənt]
a нагорещен/нажежен до бяло, ярко светещ

candid ['kændid]
1. прям, откровен, искрен
2. фот., рад., телев, направен без предварителна подготовка, импровизиран, спонтанен
CANDID camera малък фотоапарат за бързи любителски снимки

candidacy ['kændidəsi]
n кандидатура, кандидатствуване

candidate ['kændideit]
n кандидат

candidature ['kændidətʃə]
n кандидатура

candidly ['kændidli]
adv прямо, откровено, честно

candidness ['kændidnis]
n прямота, откровеност

candied ['kændid]
1. захаросан, озахарен
2. прен. сладък, сладкодумен, ласкателен

candle ['kændl]
I. 1. свещ
2. физ. свещ (единица мярка за светлина)
to burn the CANDLE at both ends работя от зори до късна нощ, прекалявам
can't/is not fit to hold a CANDLE to не може и да се сравнява с
game not worth the CANDLE резултат, който не си струва разноските и труда
II. v ламбирам (яйце)

candleberry ['kændlberi]
n маслодайно тропическо дърво (Aleurites moluccana), от което правят и свещи

candle-end ['kændlend]
n недогоряла свещ

candleholder ['kændthouldə]
вж. candlestick

candlelight ['kændllait]
1. светлина на свещ (и)
2. здрач, сумрак, полумрак
by CANDLELIGHT вечер, по здрач, на (светлината на) свещ

candlemas ['kændlməs]
n църк. Сретение господне (2 февруари)

candlenut ['kændlnʌt]
вж. candleberry

candle-power ['kændlpauə]
вж. candlc

candlestick ['kændlstik]
n светилник, свещник

candlewick ['kændlwik]
1. фитил
2. вид (памучна бродерия на) покривка за легло

candour ['kændə]
n прямота, откровеност, искреност

candy ['kændi]
I. 1. кристализирана захар, небет шекер
2. ам. бонбон (и)
II. 1. захаросвам (се)
2. кристализирам, озахарявам (се)

candy-floss ['kændiflos]
n захарен памук

candy-store ['kændistɔ:]
n ам. магазин за захарни изделия

candytuft ['kænditʌft]
n бот. иберис (цвете)

cane [kein]
I. 1. захарна тръстика, камъш
2. стъбло на бамбук/тръстика/малина и пр
3. бастун, пръчка, шибалка
4. тръстикови пръчки за кошничарство
II. 1. правя плетени маси и столове
2. бия с пръчка

cane-brake ['keinbreik]
n ам. обрасла с тръстика местност

cane chair ['keintʃeə]
n стол с плетена седалка

cane-sugar ['keinʃugə]
n тръстикова захар

caninc ['kænain]
I. a кучешки
CANINC tooth анат. Кучешки зъб
II. 1. куче
2. анат. кучешки зъб
3. зоол. животно от сем. Canidae (куче, вълк и пр.)

canine a кучешки
CANINE teeth кучешки зъби

canister ['kænistə]
1. метална кутия
2. кутийка за чай/кафе/тютюн и пр
3. кутия за противогазови маски
4. case shot

canister shot ['kænistəʃɔt]
вж. ocm. case shot

canker ['kæŋkə]
I. 1. мед. стоматит, гангрена
2. вem. болеет в копитата на коня
3. болеет по дърветата, причиняваща загниване
4. прен. гангрена, язва
II. v разяждам (се), страдам от язви/стоматит, гангренясвам

cankerous ['kæŋkərəs]
1. покрит с рани/язви
2. прен. разяждащ, пагубен

canker-worm ['kæŋkəw^m]
n гъсеница, унищожаваща листата и плодните пъпки на дърветата

canna ['kænə]
n бот. кана

cannabis ['kænəbis]
1. индийски коноп
2. марихуана, хашиш

canned ['kænd]
1. консервиран (за продукти)
CANNED goods консерви
2. sl, предварително приготвен/изготвен
CANNED music разг. музика, записана на грамофонна плоча/на магнетофонна лента
3. изтъркан, шаблонен
4. sl. пиян

cannel ['kænəl(koul)]
n вид битуминозни въглища

cannery ['kænəri]
n консервна фабрика/работилница

cannibal ['kænibəl]
n човекоядец, канибал

cannibalism ['kænibəlizm]
1. човекоядство, людоедство
2. диващина, жестокост

cannibalize ['kænibəlaiz]
v използувам (машина и пр.) като източник на резервни части за други машини и пр

cannikin ['kænikin]
1. тенекиена кутийка
2. малка чаша, канче

canning ['kæniŋ]
1. консервиране
2. attr консервен
CANNING industry консервна индустрия

cannon ['kænən]
I. 1. оръдие, топ, събир. артилерия
CANNON foddcr разг. пушечно месо
2. мундщук на юзда
II. 1. n билярд карамбол. саппоп v
2. билярд правя карамбол
3. сблъсквам се
4. връхлитам (against, into c, върху)

cannonade [.kænə'neid]
I. n артилерийски огън, канонада
II. v обстрелвам с артилерийски огън

cannon-ball ['kænənbɔ:l]
1. аpm. гюлле
2. сп. вид скок във вода
3. ам. бърз влак

cannon-bonc ['kænənboun]
n пищял (у копитните животни)

cannoneer ['kænəniə]
n артилерист, канонир

cannonry ['kænənri]
1. артилерийски огън
2. артилерия

cannon shot ['kænənʃɔt]
1. аpm. гюлле
2. изстрел на оръдие
3. разстояние, на коетоможе да се стреля с оръдие

cannot вж. can

cannula ['kænjulə]
n малка тръбичка за дренаж, канюл

canny ['kæni]
1. внимателен, предпазлив, осторожен
2. пестелив
3. вещ, опитен, изкусен, прозорлив, хитър, лукав
4. късметлия
5. спокоен, удобен, уютен
6. приятен за окото

canoe [kə'nu:]
I. n малка лодка, кану
II. 1. греба/карам кану
2. превозвам с кану

canoeist [kə'nu:ist]
n човек, който кара/пътува/превозва с кану

canon ['kænən]
I. 1. църковна наредба, канон
CANON law църковно право
2. закон, норма, правило, критерий
3. списък на признатите от църквата книги на библията/писания/светци
4. списък от произведенията на даден автор, които се приемат за негови
5. част от литургия
6. муз. канон
7. печ. шрифт от 48 пункта
II. n църковен сановник, каноник
III. вж. canyon

canoness ['kænənis]
ж. р. от canon

canonical [kə'nənikl]
1. канонически, черковноправен, правоверен
CANONICAL hours часовете за молитва през деня, часовете, когато е позволено да се извършват бракосъчетания
2. Приет, признат, редовен

canonicals [kə'nənikəlz]
n рl църковни одежди

canonicity [kænə'nisiti]
1. съгласуваност с църковното право
2. автентичност

canonist ['kænənist]
n специалист по каноническо/църковно право

canonize ['kænənaiz]
1. обявявам за светец, канонизирам
2. прославям, възхвалявам

canonry ['kænənri]
n длъжност/положение на каноник

canoodle [kə'nu:dl]
v sl. прегръщам, галя

canopy ['kænəpi]
I. 1. балдахин, навес
2. поет. небе
3. арх. покрив/навес на амвон/над статуя в ниша
II. v покривам с навес/балдахин

canorous [kə'nɔ:rəs]
a мелодичен, звучен

canst вж. can

cant [kænt]
I. 1. тех. откос, фаска
2. наклоняване, наклон, полегатост, килване
3. бутване. прекатурване
4. ам. издялан труп на дърво
II. 1. лицемерна набожност, лицемерие, неискреност
2. арго, жаргон
3. провлачен/напевей говор, хленч
III. 1. преструвам се, лицемеря
2. говоря на жаргон
3. говоря напевно/провлачено/с лицемерна набожност, хленча,

cantabile [kæn'ta:bili]
adv, а, n муз. напевно, кантабиле

cantabrigian [.kæntə'bridʒian]
I. a кеймбриджски
II. n възпитаник на Кеймбриджския университет

cantaloup ['kæпtəlи:р]
n бот. вид пъпеш

cantankerous [kæn'tæŋkərəs]
a свадлив, заядлив, своенравен, опак

cantankerousness n заядливост

cantata [kæп'tа:tə]
n муз. кантата

cantatrice ['kæntətris]
n професионална певица

canteen [kæп'ti:п]
1. стол (за хранене)
2. лавка
dry/wet CANTEEN бюфет/лавка без/със сервиране на алкохолни напитки
3. манерка
4. кутия/сандъче с прибори за ядене

canter ['kæntə]
I. n лек галоп
to win in a CANTER спечелвам леко/лесно
II. v препускам в лек галоп
III. 1. престорено набожен човек, лицемер
2. човек, които говори на жаргон
3. просяк, скитник

Canterbury ['kæntəbəri]
n етажерка за ноти и пр

canterbury bcll ['kæntəbəribel]
n бот. Вид едра камбанка

cantharides [kən'8æridi:z]
n мед. кантаридин (отрoва от испaнскa муха)

canthook ['kænthuk]
n дървен пост с желязна кука за търкаляне на трупи

canticle ['kæntikəl]
n църковен химн/песен

cantilever ['kæntili:və]
n стр. конзола, свободно носеща греда (на мост)

cantina [kæn'ti:nə]
n ам. пивница, бар

canting ['kæntiŋ]
a лицемерно благочестив, неискрен, престорен

cantle ['kæntl]
1. част, откъс, парче, резен
2. заден лък на седло

canto ['kæntou]
n част от поема, песен

canton ['kæntɔn]
I. 1. кантон, окръг
2. xep. малко квадратче с герб върху щит
II. 1. разделям на окръзи/кантони
2. разквартирувам (войници)

cantonment [kən'tu:nmənt]
1. временно разквартируване на войска
2. временно построени жилища за войници
3. ист. постоянна военна база в Индия

cantor ['kæntɔ:]
n водач на хоровото пеене в църква, псалт, кантор

cantrip ['kæntrip]
1. магия на вещица
2. лудория, ексцентрична постъпка, шега

canuck [kənʌk]
1. канадец
2. френски канадец
3. презр. канадски френски език

canvas ['kænvəs]
1. текст, ленено/конопено платно, брезент, платнище, канава
2. корабни платна
under CANVAS на палатки, мор. с вдигнати платна
3. платно за рисуване на картина
4. картина с маслени бои, табло

canvasback ['kænvəsbæk]
n зоол. вид американска дива патица (Aythya valisineria)

canvass ['kænvəs]
I. 1. разглеждам, разисквам, проучвам внимателно
2. ходя по агитация (в предизборна кампания)
3. ам. преброявам/проверявам гласове (при избори)
4. набирам абонати, вземам поръчки за стоки и пр., нроучвам мнсниею на хората по даден въпрос
II. 1. обсъждане. разискване, щателна проверка, предизборна кампания/агитация
2. (официалниге цифри от) изборен резултат
3. ам. предлагане за продан на продукти и вещи по домовете

canvasser ['kænvəsə]
1. агитатор в предизборна кампания
2. преброител на гласове
3. човек. който взема поръчки/абонира/проучва мнението/настроението на хората

canyon ['kænjən]
n канъон

canzonet [kænzə'net,-'netɔ]
n му. канцонета

caoutchouc ['kautʃuk]
1. естествен каучук
2. аttr. каучуков

cap [kæp]
I. 1. каскет, кепе, фуражка, боне
чeтвъртита академична шапка, касинка, спортна фуражка (на фупболен отбор и пр.)
2. капак, запушалка, тапа (за шише и пр.)
3. воен. капсула
4. чашка/чадърче/шапка на гъба
5. връхна точка, връх
6. ел. метална заварка на крутша
black CAP ист. съдийска шапка, слагана при произнасяне на смъртна присъда
to put on the black CAP нроизнасям смъртна присъда
CAP and gown академическо облекло (шапка и тога)
CAP and bells шапка на шут
the CAP fits забележката/твърдението/обвинението приляга/съответствува напълно за дадено лице
if the CAP fits (wear it) ако (обвинението/твърдението) e вярно (признай си. вземи си бележка), ако се отнася за теб (помисли си добре)
CAP in hand смирено, покорно
to go CAP in hand моля смирено (за услуга и пр.)
to take/send/pass the CAP събирам пари/парса
to set one's CAP at/for someone разг. хвърлям око на някого, старая се да го спечеля (за съпруг)
II. 1. слагам шапка на (някого) (шотл. особ. при присъждине на научна степен)
2. свалям шапка (за поздрав)
3. покривам (връх и пр.), запушвам. затапвам (край на тръба и пр.)
the mountains were CAPped with snow върховете на планинию бяха покрити със сняг
4. закривам
5. правя/казвам нещо по-добро, надминавам, бия, превъзхождам
to CAP a story/jokc разказвам по-забавна история/шега
6. сп. давам почетна отборна шапка на (играч)
7. слагам капак, капаче, прен. завършвам. слагам край на
to CAP it all и като капак/връх на всичко
to CAP verses играя на цитати

capability [.keipə'biliti]
1. дееспособност, способност, талант
2. рl потенциални възможности, неизявени качества/способности

capable ['keipəbl]
1. способен, надарен, талантлив, умен
2. опитен, компетентен, сведущ, годен, вещ
3. способен (of на) (нещо, да направи нещо)
4. възприемчив, податлив, допускащ, позволяващ, даващ възможност
CAPABLE of improvement поддаващ се на подобрение

capably ['keipəbli]
adv умело, с вещина

capacious [kə'peiʃəs]
1. обемист, с голяма вместимост, просторен, широк
2. възприемчив, с широта

capacity [kə'pæsiti]
1. обем, вместимост, капацитет
the theatre has a seating CAPACITY of 500 people театърът побира 500 души
the hall was filled to CAPACITY салонът беше препълнен
2. способност
умствени възможности (for)
a mind of great CAPACITY голям ум
a person of CAPACITY способен човек
a book within the CAPACITY of young readers книга, достъпна за млади читатели
3. положение, качество, длъжност, компетенция
in/out of my CAPACITY от/извън моята компетентност
in his CAPACITY as ajudge в качсството си на съдия
4. юр. право, правоспособност
5. тех. мощност, производителност, нагрузка, пропусквателна способност (на улица, шосе и пр.)
at CAPACITY traffic при максимален, трафик
6. ел. капацитет

cap-a-pie [.kæpə'pi:]
adv ост. от глава до лети, напълно
armed CAP-A-PIE въоръжен до зъби

caparison [kə'pærisən]
I. 1. пищно конско покривало, сбруя, чул
2. богато облекло, екип, снаряжение
II. 1. слагам покривало на (кон)
2. обличам в красиви дрехи

cape [keip]
I. n късо наметало, пелерина
II. n геогр. нос
the CAPE нос Добра надежда

caper ['keipə]
I. 1. подскачам весело, подрипвам
2. прен. върша глупости/дяволии, лудувам
II. 1. скок. подскачане. подринване
2. глупава шега, лудория
to cut a CAPER скачам, подскачам (при танц), лудувам, палувам, върша глупости
III. 1. средиземноморски храст (Capparis spinosa)
2. пъпките на храста, употребявани като подправка

capercaillie [.kæpə'keilji,.kæpə'keilzi:]
n голям глухар, див петел (Tetrao urogallus)

capful ['kæpful]
1. пълна шапка (of c)
2. вместимостта на едно капаче (като мярка)
a CAPFUL of wind мор. слабо подухване на вятъра

capillarity [kicpi'læriti]
n физ. капилярност

capillary 1. a тънък като косъм
2. n капилярен съд

capital ['kæpitl]
I. 1. главен, най-голям. най-важен. основен, капитален
CAPITAL goods средства за производство
CAPITAL stock основен капитал
CAPITAL amount основна сума
CAPITAL expenditure изразходване на капитал
CAPITAL letter главна буква
CAPITAL city столица
2. углавен, наказуем със смърт
CAPITAL offence/crime углавно престъпление
CAPITAL sentence смъртна присъда
CAPITAL punishment смъртно наказание
3. разг. прекрасен, превъзходен
II. 1. столица
2. главна буква
in CAPITALs, разг. in caps с главни букви
3. капитал, състояние
to make CAPITAL out of something npeн. правя капитал от нещо
III. n арх. капител

capitalism ['kæpitəlizm]
n капитализъм

capitalist ['kæpitəlist]
1. n l. капиталист, често пренебр. богаташ
2. attr капиталистически

capitalistic [.kæpitə'listik]
a капиталистически

capitalize ['kæpitəlaiz]
1. превръщам в капитал
2. инвестирам капитал
3. правя капитал 3. правя капитал от, натрупвам капитал
4. извличам изгода (from от)
5. пиша с главни букви

capitally ['kæpitəli]
adv разг. отлично, превъзходно, възхитително

capital ship ['kæpitʃip]
n голям боен кораб

capitate ['kæpiteit]
1. във/с форма на глава
2. бот. чадъроцветен

capitation [kæpi'teʃn]
1. (събиранe на) такса/данък и пр. по равно на глава
2. CAPITATION grant отпускане на парична сума за подeляне по равно

capitol ['kæpitl]
1. храмът на Юпитер на Капитолийския хълм
2. сградата на Кошреса в САЩ
cграда на щаюки законодателен орган

capitulate [kə'piljuleil]
v предавам се. капитулирам (to)

capitulation [kəpitju'leiʃn]
1. капитулиране. капитулация
2. рl юр. капитулации

capitulum [kə'pitjiiləm]
1. бот. цветна главичка
2. анат. главичка на кост

capon ['keipən]
n угоeн скопен петел

Capote [kə'poul]
1. дълго палто/наметало с качулка
2. дамско боне с връзки
3. сгъваем покрив на превозно средство

cappilary [kə'piləri]
I. a тънък като косъм, капилярен
II. 1. n анат., физ капиляр
2. attr капилярен

capriccio [kə'pritʃiou]
n муз. капричио

caprice [kə'pri:s]
1. каприз, прищявка
2. муз. капричио

capricious [kə'priʃəs]
a капризен, своенравен, непостоянен

Capricorn ['кæрrikə:n]
n Козирог (съзвездие и знак на зодиака)

caprine ['kæprain]
a козешки, кози

capriole ['kæprioul]
a висок конски скок на място

caps [kæps]
n рl рaзг. главни букви (вж. capital)

capsicum ['kæpsikəm]
1. люта чушка, от която се прави червен пипер
2. червен пипер, червена чушка

capsize [kæp'saiz]
v прсобръщам (ее), прекатурвам (се) (за лодки и пр.)

capstan ['kæpstən]
n мор. шпил

capstone ['kæpstoun]
n най-горният камък на строеж/зидария

capsule [^kæрsju:l]
I. 1. металическа/каучукова запушалка на бутилка
2. мед. желатинена и пр. капсула с лекарство
3. бот. семенна обвивка/кутийка
4. биол. мембрана, ципа (на орган)
5. косм., ав. херметическа кабина, капсула
6. кратко изложение. резюме
II. a ам. съкратен, кратък, сбит

captain ['kæptin]
I. 1. воен. капитан
aм. командир на рота/ескадра/батарея
CAPTAIN of fhe day дежурен офицер
2. мор. капитан I или II ранг, капитан на параход
CAPTAIN of the Fleet началник на снабдяването
3. военачалник, вожд. предводител
4. сп. капитан на отбор
5. доминираща фигура. ръководител
6. едър капиталист. магнат
7. пилот oт гражданската авиация
8. шеф (като угоднческо обръщение към полицай и пр.)
II. v водя. ръководя. командувам

captaincy ['kæptɔnsi]
n длъжност/чин/звание на капитан

captainship ['kæptinʃip]
1. captaincy
2. пълководско изкуство, ръководство

caption ['kæpʃn]
I. 1. заглавие на статия/книга/глава и пр. рубрика
2. обяснения към снимка/илюстрации
3. кино. mелев. субтитър. филмов надпис
II. v правя/съставям/слагам заглавия/обяснепия/надписи към илюстрации/филми и пр

captious ['kæpʃəs]
1. взискателен. придирчив, заядлив
2. объркващ, подвеждащ

captiousness n заядливост

captivate ['kiеptiveit]
v очаровам, (за) пленявам

captivating ['kæptiveitiŋ]
a пленителен, обаятелен, чаровен

captivation [.kæpli'veiʃn]
n пленителност, очарование, обаяние, чар

captive ['kæpliv]
I. n затворник, пленник
they were taken CAPTIVE тe бяха пленени/взети пленници
II. 1. пленен, затворен, задържан, поробен
CAPTIVE audience слушатели/зрители по неволя
2. пленен. очарован

captivity [kæp'tiviti]
n пленничество, робство, затвор

captor ['kæptə]
1. човек. който хваща/държи пленник
2. кораб, който взема приза, капер

capture ['kæptʃə]
I. 1. грабвам, хващам, вземам със сила/измама, пленявам, спечелвам
2. превземам (град и пр.)
II. 1. пленяване, хващане, улавяне
2. пленник
3. плячка

capuchin ['kæpju(t)ʃin]
1. францискански монах
2. ucт. дамско наметало/пелерина с качулка
3. c. monkey вид юж. -ам. маймуна
c. pigeon качулат гълъб

car [ka:]
1. кола, автомобил
goods CAR товарна кола, камион
CAR coat късо палю за шофиращи
2. вагон
platform CAR платформа (камион, вагон)
(non-) smoking CAR вагон за (не) пушачи
coach CAR ам. пътнически/обикновен вагон
freight CAR aм. товарен вагон
3. трамвай
4. кабина (на асансъор и пр.), кош (на балон и пр.)
5. поет. колесница

carabine ['kærəbin]
n лека късоцевна пушка, карабина

carabineer [kærəbi'niə]
n кавалерист с карабина, карабинер

caracal ['kærəkiel]
n зоол. степен рис, каракал (Felis caracal)

caracole ['kærəkoul]
1. полузавъртане на място на кон с ездач
2. арх. спираловидна стълба

caracul ['kærəkəl]
1. n рус. овца каракул
2. кожата на тази овца, астраган, каракул

carafe [kə'ra:f]
n гарафа за вода/вино

caramel ['kærəmel]
1. горена захар, карамел
2. бонбони карамел-му
3. светлокафяв цвят

caramelize ['kærəmelaiz]
v карамелизирам

carapace ['kærəpeis]
n черупка на костенурка/рак и пр., раковина

carat ['kærət]
n карат (на злато и скъпоценни камъни)

caravan ['kærəvæn]
I. 1. керван
2. покрита с чергило каруца
3. подвижна къща (на колеа)
4. ремарке (и на лека кола), караван
CARAVAN park/site място за паркиране на леки коли с ремаркета
5. фургон
II. v пътувам с/летувам в лека кола с ремарке

caravanserai [kærə'vænsərai]
1. източен хан за пренощуване на кервани, керван-сарай
2. голям хан, странноприемница, хотел

caraway ['kærəwei]
n бот. кимион (Carum carvi)
също и CARAWAY-seed

carbarn ['kа:bа:п]
n трамваен/автобусен парк, депо

carbide ['ka:baid]
n карбид
CARBIDE lamp n карбидна лампа

carbine ['ka:bain]
вж. carabine

carbnncle ['ka:bʌŋl]
1. минер, гранат
2. мед. сляп цирей

carbo-hydrate ['ka:bou'haidreit]
n хим, въглехидрат

carbolic [kai'bɔlik]
1. a карболов
CARBOLIC acid карболова киселина, фенол
2. n разг. карболова киселина

carbolize ['ka:bɔlaiz]
v стерилизирам/дезинфекцирам с карболова киселина

carbon ['kа:bəп]
1. хим. въглерод
CARBON black сажди
CARBON dioxide въглероден двуокис
CARBON oil бензол
CARBON steel вълеродна стомана
2. химически чист въглен
3. ел. въгленов електрод, кокс
4. индиго (и CARBON paper)
CARBON copy копие, направено с. индиго, прен. точно копие

carbonaceous [ka:bə'neiʃəs]
1. въглищен
2. въглероден
3. състоящ се от/съдържащ въглерод

carbonado [ka:be'neidou]
n тъмен нечист диамант, използван за полиране и пр

carbonate ['kа:bənit]
I. n хим. карбонат
II. v карбонизирам. овъглявам. газирам

carbonated ['ka:bəneilid]
a газиран (за питие)

carbonic [ka:'bɔnik]
a въглероден, въгленов
CARBONIC add въглена киселина
CARBONIC oxide въглероден окис

carboniferous [ka:bə'mfəгəs]
1. въгленосен
2. геол. CARBONIFEROUS каменовъглен (за период, формация)

carbonization [ka:bənai'zeiʃn]
n овъгляване, карбонизация

carbonize ['ka:bənaiz]
1. овъглявам, карбонизирам
2. насищам/смесвам с въглен, превръщам в дървени въглища/кокс, коксувам

carbon-paper n индиго

carboy ['kaibɔi]
n дамаджана

carbuncle n гранит, цирей, тумор

carburet ['ka:bjuret]
v хим. съединявам с въглерод

carburetter [ka:bju'retə]
n тех. карбуратор

carburettor n карбуратор

carcajou ['ka:kəзu:]
n ам. зоол. лакомец (Gulo gulo)

carcanet ['ka:kənet]
n ост. огърлица, колие, богато украсена яка

carcass ['ka:kəs]
1. труп на животно, леш, презр. човешко тяло
move your CARCASS помръдни си туловището, размърдай се
to save one's CARCASS спасявам си кожата
2. заклано и почистено животно (за готвене)
3. стр. корпус, каркас, скелет, арматура, конструкция
4. останки, развалини (на кораб, къща и пр.)

carcinogenic [.ka:sinou'dʒenik]
a причиняващ рак, карциногенен

carcinoma [ka:si'noumə]
n мед. злокачествен тумор, карцинома, раково новообразувание

card [ka:d]
I. 1. карта (за игра), обик. р1 карти, игра на/с карти
to put (all) one's CARDs on the table прен. играя с открити карти, разкривам плановете си и пр.
to show one's CARDs разкривам намеренията си
one's bcst CARD прен. най-силният/убедителният аргумент/довод
to have a CARD up one's slecvc имам си в резерва таен план
to have/hold the CARDs in one's hands господа? съм на положението
(it's) on the CARDs възможно/вероятно (e)
civil war is on theCARDs възможно e да избухне гражданска война
that is the CARD точно това e, което трябва
house of CARDs прен. картонени кули
to play one's CARDs well върша си работата добре, проявявам умение/ловкост
2. картичка
visiting/calling CARD визтна картичка
3. (членска) карта, книжка, билет
invitation CARD покана
admission CARD покана (за концерт, тържество и пр.)
4. фиш
CARD indcx/catalogue картотека
5. сп. програма (за състезания)
6. циферблат на компас
7. ам. обявление (във вестник)
8. разг. особняк, чешит, екземпляр
9. човек
a queer CARD чудак
10. рl разг. служебни документи (трудова книжка и пр.), to ask for one's CARDs напускам службата си
to get one's CARDs уволняват ме
II. n желязна четка, чепкало, карда
III. v разчесвам, разчепквам, влача (вълна и пр.), кардирам

cardamom ['ka:dəməm]
n ароматична подправка кардамон

cardan ['ka:dən]
a тех. CARDAN joint универсален шарнир/панта

cardboard ['ka:dbɔ:d]
1. твърд картон, мукава
2. attr мукавен, картонен, прен. несолиден, нереален, неестествен, стереотипен

card-carrying ['ka:dkæriiŋ]
a редовен, организиран (особ. за член на политическа партия)

cardiac ['ka:diæk]
I. a анат. сърдечен
II. 1. лекарство за засилване на сърдечната дейност
2. сърдечно болен (човек)

cardigan ['ka:digən]
n плетена вълнена и пр. жилетка (обик. с ръкави)

cardinal ['ka:dinəl]
I. a главен, основен, важен
the four CARDINAL points четирите посоки на света
CARDINAL numbers числителни бройни
CARDINAL virtues фил., рел. основните човешки добродетели
of CARDINAL significance от първостепенно значение
II. 1. кардинал
2. яркочервен цвят
3. зоол. чинка (Richmondena)

cardiology [ka:di'ɔlədɛi]
n мед. кардиология

cardio-vascular ['ka:diə'væskjulə]
a мед. сърдечносъдов

cardoon [ka:'du:n]
n бот. вид артишок

cardsharp ['ka:dʃa:p]
n професионален картоиграч-мошеник

card-table ['ka:dteibl]
n масичка за игране на карти

care [kɛə]
I. 1. грижа, грижи, безпокойство, предпазливост. внимание, грижа
to drown CARE разсейвам/убивам мъката/грижите си (като се напивам), CARE killed the cat горе главата! не се тревожи, от много грижи файла няма
to take/have a CARE внимавам, предпазвам се, старателен/предпазлив съм
to give тore CARE to one's work проявявам по-голямо старание в работата си
2. наблюдение, надзор, грижа, отговорност
to take CARE of someone грижа се за/гледам някого
the baby was left in my CARE оставиха бебето на мен да го гледам/пазя и пр.
CARE of (с/о) чрез (в адрес на писмо)
Мr Wells c/o Мr Grey чрез г-н Грей за г-н Уелс
to take CARE of something грижа се/погрижвам се за нещо
want of CARE невнимание, нехайство
II. 1. грижа се (for, about)
the child is well CARE for детето e добре гледано
well CAREd-for appcarance грижливо поддържана външност
2. грижа се, безпокоя се, тревожа се
who CAREs? кого го е грижа/еня? what do I CARE? (мен) какво ме интересува, какво ме е грижа? to bc beyond/past CAREing вече не се интересувам (for за), не ме засяга
3. харесва ми, обичам (for)
искам, желая (for, to c inf)
to CARE for someone /something обичам някого/нещо, харесва ми някой/нещо
do you CARE for a cиp of tea? искате ли чаша чай? I should not CARE to bc secn with him не бих искал да ме видят с него
do you CARE for modern music? харесва ли ти модерната музика? does she really CARE for him? тя наистина ли го обича? I don't much CARE for television не обичам много (да гледам) телевизия
for all I CARE, 1 couldn't CARE less разг. все ми е едно, никак не ме засяга/интересува
I don't CARE if 1 do може, нямам нищо против, не възразявам
as if I CAREd сякаш/като че ли много ме засяга, хич не ме е грижа
not to CARE a bcan/bit/brass farthing/tinker's cursc/cuss/damn/darn/doit/fig/hang/hoot/jot/pin/rap/. rush/snap/straw/thing/twopence/two hoots/twopins, etc. /aм. a (red) cent/a continental/hills of beans, etc. разг. не ме е грижа, две пари не давам, не ме интересува, хич не искам и да знам

careen [kə'ri:n]
v за кораб накланям (се) на една страна (за ремонт, на кила и пр.), килвам (се)

careenage [kə'ri:nidʒ]
1. накланяне на кораб (за почистване, ремонт и пр.)
2. място за накланяне на кораб за ремонт и пр
3. такса за накланяне на кораб за ремонт и пр

career [kə'riə]
I. 1. бързо движение, устрем, за кон бързо препускане, кариер
in full CAREER с пълна скорост
2. поприще, кариера, напредване/успех в живота/работата
to carve out a CAREER for oneself пробивам си път, правя кариера
3. професия, занимание, занятие
4. аttr професионален
a CAREER diplomat дипломат от кариерата
a CAREER girl/woman жена, посветила се изцяло на професията си
II. v тичам бързо, препускам бясно (about, over, along из, по)

careerist [kə'riərist]
n кариерист

carefree ['keəfri:]
a безгрижен, безотговорен

careful ['keəful]
1. внимателан, старателен, прилежен, усърден, грижлив (of, about, in)
CAREFUL of the rigbts of others зачитащ правата на другите
CAREFUL in speech който мери думите си/държи сметка какво говори
be CAREFUL! внимавай! пази се
2. точен, акуратен, щателен, грижлив
3. предпазлив
one cannot be too CAREFUL от предпазливост никой не е пострадал
4. практичен, практична/пестелива домакиня

carefully ['keəfuli]
1. внимателно, старателно
2. предпазливо
3. пестеливо

careless ['kɛəlis]
1. небрежен, невнимателен, немарлив (of, about към)
CARELESS mistake грешка по невнимание
2. безгрижен, лекомислен
3. равнодушен, безразличен, нехаен
CARELESS in spcech който не внимава/не държи сметка какво говори

carelessly ['kɛəlisli]
adv лекомислено, небрежно, нехайно

caress [kə'res]
I. n милувка, ласка, целувка
II. v милвам, галя, целувам

caressing [kə'resiŋ]
a милващ, галещ, галъовен

caret ['kæret]
n коректорски знак (v) за вмъкване на нещо изпуснато

caretaker ['kɛəteikə]
1. уредник, пазач, надзирател (на къща, музей, и пр.)
2. аttr упражняващ временен контрол
CARETAKER government временно правителство

careworn ['keəwo:n]
a измъчен, изтерзан, изморен (от грижи)

carfare ['ka:fɛə]
n стойността на трамваен/автобусен и пр. билет

carfax ['ka:fæks]
n кръстовище, кръстопът

car-ferry ['ka:feri]
n транспортиране на коли по море/въздух

cargo ['ka:gou]
1. товар (корабен, самолетен, автомобилен)
2. attr. товарен (за кораб, самолет, кола)

carhop ['ka:hɔp]
n ам. сервитъор в крайпътен ресторант/подвижен бюфет

caribou ['kæribu:]
n зоол. сев. -ам. елен

caricature ['kærikə'tjuə]
I. n карикатура, окарикатуряване
II. v карикатуря, окарикатурявам

caricaturist [.kærikə'tjuərist]
n карикатурист

caries ['kɛərii:z]
n мед. разрушаване на костната тъкан (особ. на зъб), кариес

carillon [kə'riljən]
1. n фр. комплект от камбани, карилъон
2. мелодия, изпълнена на такива камбани
3. музикален инструмент, имитираш камбани

carinate ['kærineit]
a с хребетовидна гръдна кост (за птица)

carioad ['ka:loud]
n един вагон/една кола товар

carioca [kæri'oukə]
n бразилски танц

carious ['kɛəriəs]
a загнил, разяден (за кост, зъб)

car jack ['ka:dʒæk]
n авт. крик

carking ['ka:kiŋ]
a ост., поет. мъчителен, подтискащ, гнетящ
CARKING care тежка грижа

carlovingian [ka:lə'vindʒiən]
вж. carolingian

carman ['ka:mən]
1. ватман
2. водач на тежкотоварно моторно средство, превозвач

carmelite ['ka:milait]
n член на монашеския орден на кармелитите, кармелит

carminative ['ka:minətiv]
1. мед. a газогонен
2. n газогонно средство

carmine ['ka:main]
I. n наситеночервен/тъмночервен цвят, кармин
II. a тъмночервен, наситеночервен (за цвят)

carnage [;kа:nidʒ]
n сеч, клане, масово избиване, касапница

carnal ['ka:nl]
a телесен, плътски, чувствен, сексуален, полов, похотлив
CARNAL knowledge полово сношение
CARNAL affections/desires плътски чувства/желания

carnality [ka:'næliti]
n чувственост, плътско желание

carnation [ka:'neiʃn]
I. 1. карамфил
2. розов цвят, червен цвят
3. цветът на човешкото тяло
II. a розов, ален

carnelian [ka:'ni:ljən]
n минер, червеникав халцедон

Carney вж. carny

carnival ['ka:nivəl]
1. карнавал
2. ам. панаир, пътуващ цирк
3. седмицата. преди Сирница/Сирна неделя

carnivora [ka:'nivərə]
n рl зоол. месоядни животни

carnivore [^kа:nivɔ:]
n месоядно животно

carnivorous [ka:'nivərəs]
a зоол. месояден

carny ['ka:ni]
v разг. подмамвам, придумвам, лаская

carob ['kærəb]
n бот. рожков (Ceratonia siliqua)

carol ['kærəl]
I. n весела песен, особ. коледарска/коледна, химн
CAROL singers коледари
Christmas CAROLs коледни песни
II. v пея радостно, възпявам, възхвалявам чрез песен

carolean [kærə'li:ən,'kærəlain]
a от/отнасящ се до епохата на Чарлз I или Чарлз II (в Англия)

Caroline вж. carolean

Carolingian [kærə'lindʒiən]
a от/отнасящ се до епохата на Карл Велики

carotene ['kærəп:п]
n биол. каротин

carotid [kə'rɔtid]
n анат. сънна артерия

carousal [kə'rauzəl]
1. гуляй, пиршество, шумна веселба
2. пиянство

carouse [kə'rauz]
I. вж. carousal
II. 1. гуляя, пирувам, веселя се шумно
2. пиянствувам

carousel [kə'rauzəl]
1. въртящ се в кръг конвейер/барабан (за багаж на летище и пр.)
2. въртележка, карусел
3. ист. конни надпрепускания в кръг и др. състезания

carp [ka:p]
I. 1. шаран
2. семейство сладководни риби (Cyprinidae)
II. v заяждам се, придирчив съм
мърморя, роптая (at), критикувам остро

carpal ['ka:pəl]
a анат. отнасящ се до/на китката на ръката

car-park ['kа:ра:k]
n място за паркиране на коли, паркинг

carpel ['kа:реl]
n бот. прост пестик, част от сложен пестик

carpenter ['kа:рintə]
I. n дърводелец
II. 1. извършвам дърводелска работа
2. прен. скалъпвам

carpentry ['kа:рintri]
1. дърводелство
2. дърводелски изделия, дограма

carpet ['kа:рit]
I. 1. килим (и прен.), on the CARPET поставен за разглеждане/обсъждане (за въпрос, тема и пр.) повикан, за да бъде мъмрен/кастрен/порицан
figure in the CARPET нещо незабележимо от пръв поглед
fitted CARPET килим точно по размерите на стаята
2. воен. площ, подложена на масирана бомбардировка
II. 1. застилам с килим (и прен.)
2. разг. мъмря, кастря, порицавам

carpet-bag ['ka:pit.bæg]
n пътна чанта, обик. от плат за килими

carpet-bagger ['karpit,bægə]
1. n sl. политически кандидат и пр., който не произхожда от избирателния си окръг
2. ам. ист. (политически) авантюрист

carpet-bedding ['ka:pit.bediŋ]
n градинарство насаждане на лехи с ниски цветя в (геометрични) фигури

carpeting ['kа;рitiŋ]
1. материя за килими
2. килими

carpet-knight ['kа:рitпаit]
1. тилов герой
2. паркетен кавалер
3. ист. рицар, получил званието си не в бой, a в двореца

carpet-rod ['kа:рitrɔd]
n металическа пръчка за закрепване на пътека по стълби

carpet-slippers ['ka:pitslipəz]
n рl домашни чехли/пантофи с горнище от вълнен плат, ост. домашни шушони

carpet-swceper ['ka:pit,swi:pə]
n (автоматична) четка за килими, подочистачка, килимочистачка

carping ['ka:piŋ]
a заядлив. придирчив
CARPING tongue зъл/остър/хаплив език
CARPING criticism злостна/безпринципна критика

carpology [ka:'pɔlədʒi]
n дял от морфология на растенията, занимаващ се с плодовете и семената

carport ['ka:pɔ:t]
n навес за кола/мотоциклет и пр

carpus ['ka:pəs]
n (рl carpi) анат. китка на ръката

carrack ['kærək]
n ист. въоръжен търговски кораб

carrageen ['kærəgi:n]
n вид морски ядивни водорасли (Chondrus crispus)

carragheen вж. carrageen

carrel ['kærəl]
n малко преградено помещение за самостоятелна работа в библиотека и пр

carriage ['kæridʒ]
1. кола, файтон, екипаж, карета, каросерия
a CARRIAGE and pair/four файтон/каляска с два/четири коня
2. вагон, купе
3. воен. лафет
4. тех. носещо устройство, шейна (на машина), валяк (на пишеща машина)
5. (такса/разноски за) превоз/транспорт
CARRIAGE paid превозът е платен (от изпращача)
CARRIAGE forward с наложен платеж, със заплащане на превоза от получателя
6. стойка, осанка, държане
to have a graceful CARRIAGE движа се/заставам грациозно/изящно

carriage-dog ['kændʒ.dɔg]
n далматинска порода куче

carriage-drive ['kæridʒdraiv]
1. път/алея за коли (в имение, парк и пр.)
2. част от платно/коридор (на шосе/улица)

carriage-free n безплатен превоз

carriageway ['kæridʒwei]
n платно на шосе, използвано от (моторни) превозни средства

carrick bend ['kærik'bend]
n вид моряшки възел

carrier [kæriə]
1. превозвач
2. преносвач, разносвач, разсилен
3. търговска компания, извършваща пощенска раздавателна служба
4. ел. радиовълна
5. багажник (на мотоциклет, велосипед)
6. носител, бацилоносител
7. воен. мор. самолетоносач
8. транспортен самолет
9. тех. носещо устройство
10. CARRIER (-bag) книжна/найлонова и пр. торба за покупки
11. пощенски гълъб (и CARRIER-pigeon)

carriole ['kærioul]
1. едноколка
2. канадска шейна

carrion ['kæriən]
I. 1. мърша, леш
2. развалено месо
3. отпадъци, боклук
II. 1. гниещ, загнил, гнил
2. отвратителен, противен

carrion-crow ['kæriən.krou]
n черна врана, гарван (Соrvus corone)

carrot ['kærət]
1. морков
2. pl sl. червена коса, червенокос човек
3. прен. предварително обещано възнаграждение, примамка, стимул

carroty ['kærəti]
a червен, червеникав, риж (обик. за коса)

carrousel [kæru'sel]
вж. carousel

carry ['kæri]
I. 1. нося, пренасям (куфар и пр.)
2. нося с/у себе си
to CARRY an umbrella нося чадър
to CARRY money with one нося пари със себе си
she is CARRYing her third child тя e бременна с третото си дете
to CARRY in one's head помня, запомням
to CARRY a/the face of имам вид на, изглеждам като
3. нося, донасям, занасям, разнасям (съобщение, новина и пр.), карам, докарвам, возя, превозвам
the wind carries sounds/smoke вятърът довява звуци/дим
4. водя, довеждам
to CARRY something too far/to extremes довеждам до крайност/прeкалявам с/отивам много далеч в нещо
5. нося, издържам, поддържам, крепя, подкрепям (тежест и пр.)
the pillars CARRY the roof колоните поддържат покрива
6. refl държа се, нося се (като), to CARRY oneself with dignity държа се с достоинство
he carries himself like a soldier той има стойка и пр. на войник
7. воен. завладявам, завземам, превземам (крепост и пр.), прен. преодолявам с лекота, увличам, спечелвам, убеждавам
to CARRY all before one имам пълен успех
to CARRY the day/thc world имам бляскав успех, спечелвам пълна победа
8. прокарвам, приемам (предложение, законопроект и пр.), налагам, провеждам
to CARRY into effect/execution привеждам в действие, изпълнявам, осъществявам
9. прокарвам, прекарвам, продължавам, разширявам
to CARRY pipes under the streets прокарвам тръби под улиците
to carry a road into the mountains продължавам път нагоре в планината
10. отвеждам, проводник съм (на звук, електричество и пр.)
11. нося се, предавам се, долитам, чувам се (за звук), бия, достигам до (за оръдие)
a voice that carries well глас, който се носи/чува добре
the guns could only CARRY ten miles оръдията можеха да бият само на 10 мили
12. нося, понасям (пиене, алкохол и пр.)
13. имам, предавам, внушавам
to CARRY conviction звуча убедително, убедителен съм
to CARRY someone off his fect изпълвам някого с ентусиазъм
to CARRY authority/weight имам влияние/значение, тежа
14. нося, влека след себе си
the promotion carries with it higher pay повишението носи увеличение и на заплатата
15. държа на склад, имам в наличие (за продан), рад., телев. предавам (особ. редовно), помествам (особ. редовно реклама, обяви и пр. за вестник), съдържам, включвам (таблици, диаграми и пр. за книга)
16. побирам (за кола)
17. правя пренос (на цифри, сбор), CARRY one едно наум (при събиране на цифри в колона)
18. давам, раждам, произвеждам (за земя), поддържам, изхранвам (добитък)
to CARRY (out) one's bat крикет продължавам/не съм отпаднал от играта
to CARRY coals върша черна работа, понасям унижение
to CARRY the can si. на топа на устата съм
carry about нося/мъкна със себе си
carry away обик. pass увличам, вдигам, задигам, отнасям
the crowd was carried away by his words тълпата изпадна във възторг от думите му
the audience was carried away by his acting публиката беше напълно завладяна от играта му
carry back връщам назад към/напомням/припомням миналото
carry down стигам, достигам (to до)
the garment carried down to the ankle дрехата достигаше до глезена carry forward придвижвам напред, счет. пренасям на друга графа/страница и пр.
carry off отвеждам, отвличам, вдигам, задигам
отнасям/огкарвам в гроба (за болеет, смърт), спечелвам (награда и пр.), to CARRY it off (well) излизам благополучно от трудно положение, издържам, успявам
carry on продължавам, карам (по същия начин), CARRY on! карай! продължавай! to CARRY on a conversation водя/продължавам/поддържам разговор, водя (търгочин и пр.), ръководя (предприятие, фирма), държа се глупаво/несериозно, флиртувам очебийно, бия на очи с поведението си, разг. правя сцена, крещя. държа се истерично
carry out изнасям, измъквам, изпълнявам, провеждам, осъществявам
прилагам (закон и пр.), carry over пренасям, прекарвам, извозвам (пътници, стока), пренасям на друга страница/графа, борса задържам плащането до следващия път, продължавам без прекъсване, отлагам (работа и пр.) за по-късно, задържам, оставям за по-нататък
carry through извеждам/довеждам докрай, завършвам, провеждам, прокарвам, осъществявам, изпълнявам, подкрепям, поддържам
подпомагам (в критичен момент), извеждам (от затруднение и пр.), his courage will CARRY him through смелостта му ще му помогне да преодолее трудностите
ten pounds should CARRY her through десет лири би трябвало да и стигнат да се оправи
3. оцелявам, запазвам се
II. 1. далекобойност, обсег (ни оръдие). полет (на снаряд и пр.)
2. (такса за) пренасяке на лодки и пр. между две плавателни реки и пр
3. (at the) CARRY на рамо (за пушки)

carry-all ['kaerio:l]
1. обемиста чанта. сак
2. им. авюмобил със странични седалки
3. закрит файтон
4. товарачна машина, скрепер

carry-cot ['kaerikot]
1. n. голяма чанта с две дръжки за носене на бебе

carrying ['kaeriin]
1. носене. пренасяне, транспорт
2. attr за носене, транспортен, портативен

carrying capacity ['kaeriinka'paesiti]
1. тех. ел. допустимо натоварване
2. пропусквателна способност
3. товароподемност

carryings-on ['kaeriinz'on]
n pi si. глупаво/несериозно/лекомислено държане. съмнително поведение, очебийно флиртуваие
such CARRYINGS-ON! какво непристойно държане! какво безобразие!

carrying-trade ['kaeriintreid]
n превоз на стоки (особ. по вода), воден транспорт

carry-over ['kaeri'ouva]
1. нещо пренесено, счет. сума за пренос
2. нещо отсрочено/отложено/оставено за друг път/за по-къспо
3. остатък от нещо/отпреди

carsick ['ka:sik]
n на когото прилошава при/непонасящ пътуване с автомобил

cart [ka:t]
I. 1. кола, каруца, талига, двуколка
2. кола за разнасяне на стоки
in the CART si. на зор/натясно съм, имам си неприятности
to put the CART before the horse прен. правя/обръщам нещата наопаки, започвам от краката за главата
II. 1. превозвам с каруца (товар, стоки)
1. карам кола/каруца
3. si. мъкна
4. им. превозвам, извозвам (с коли, автобус и пр.)

cartage ['ka:tidz]
n (такса за) превозване с каруца и пр
n автотранспорт, бизн. разноски за автотранспорт

carte blanche ['ka:t'bla:nJ]
1. n фр. неограничено пълномощие, картбланш
2. кирти ръка без нито един онъор

cartel ['ka:tel]
1. картел
2. обединение на политически групировки за общи действия
3. конвенция за размяна на пленници
4. писмено повикване на дуел

carter ['ka:ta]
1. резбар
2. човек, който разрязва месото на трапеза
3. carving-knife
4. pi големи нож и вилица за разрязване на месо/птица
5. n колар, каруцар

Cartesian [ka:'ti:zian]
1. a картезиански, Декартов (ски)
2. n последовател на Декарт, картезианец

Carthaginian [ka:Oe'dzi:nian]
n картагенски, пунически

cart-horse ['ka:tho:s]
n товарен/впрегатен кон

cartilage ['ka:tilidz]
n анат. хрущял
temporal CARTILAGE още невкостепен хрущял у дете

cartilaginous [,ka:ti'laedzines]
n хрущялен

cart-load ['ka:tloud]
1. една кола товар
2. голямо количество

cartographer [kai'tografa]
n картограф

cartographic [,ka:ta'graefik(l)]
n картографски

cartography [ka:'tograri]
n картография

cartomancy ['ka:tamaensi]
n гадаене/врачуване/гледане на карти

carton ['ka:tan]
n мукавена/картонена кутия

cartoon [ka:'tu:n]
I. 1. карикатура, обик. политическа
2. скипа за стенопис/мозайка и пр
3. рисуван/анимационен филм
4. комикс
II. v рисувам карикатури, осмивам чрез карикатура

cartoonist [ka:'tu:nist]
n карикатурист

cartopper ['ka:,topa]
n им. малка лодка, която може да се пренася на багажник върху кола

cartouche [ka:'tu:J]
1. орнамент във формата на свитък (на кипител. корица на книги и пр.) '
2. декоративна табелка с надпис
3. археол. елипсовидна фигура. в която са вписани имената и титлите на египетски фараони

cartridge ['ka:tridz]
1. патрон
blank CARTRIDGE маневрен/халосен патрон
2. касетка с филм/магнетофонна лента и пр

cartridge-bag n паласка

cartridge-belt ['ka:tridzbelt]
1. патрондаш
2. картечна лента

cartridge-box ['ka:tridzboks]
n кутия/сандъче за патрони

cartridge-case ['ka:tridzkeis]
n гилза на патрон

cartridge-paper ['ka:tridz,peipa]
1. дебела/плътна хартия за патрони
2. дебела рисувателна хартия за големи плътпи пликовe

cart-road ['ka:troud.-traeck]
(CART-track) коларски път

cart-track вж. cart-road

cartulary ['ka:tjulari]
n регистър на крепостни актове и други документи

cart-wheel ['ka:twi:l]
1. колело (ни кола. каруца)
2. им. рaзг. голяма монета/шапка и пр
3. акробатическо премятане встрани

caruncle ['kaerankl]
n зоол. месест израстък, гребен/обици на пуяк и пр

carve [ka:v]
1. изрязвам, дълбая (с длето и пр.) (дърво, камък, мрамор и пр.)
to CARVE in/on marble издълбавам върху мрамор
2. издялвам, извайвам (статуя и пр.) (out of от)
3. режа, нарязвам (сготвено месо, птица и пр.)
well done meat CARVEs easily добре свареното месо се реже лесно
to CARVE one's way с мъка си пробивам път (и прен.)
to CARVE out a career for oneself създавам си/правя кариера с много усилия
carve out издълбавам, изрязвам, отрязвам (от по-голямо цяло), прен. създавам
carve up разделям, разпределям (наследство, плячка, територия)
to CARVE up a country разделям/разпокъсвам страна на части

carvel-built ['ka:valbilt]
a мор. с гладка обшивка, с плътно прилепващи дъски (за короб)

carving ['kavin]
1. резбарство
2. (дърво) резба
3. разрязване на месо

carving-fork ['ka:vinfo:k]
n специална вилица, използвана при разрязване на месо

carving-knife ['ka:vinnaif]
n голям нож за разрязване на месо

caryatid [,kaeri'aetid]
n (р! и-tides) арх. женска статуя, служеща за подпора/украса на сграда

cascade [kaes'keid]
I. 1. малък стръмен водопад, серия от водопади, спускащи се на стъпала, каскада
2. богато падащи гънки/дипли/драперии и пр
3. ел. каскада
II. 1. изливам се на изобилии потоци, изсипвам се като водопад
2. падам на богати дипли/гънки (за драперия и пр.)

case [keis]
I. 1. случай, положение
a gone CASE разг. безнадежден случай
in CASE ако, в случай че
just in CASE да не би, за всеки случай
in' CASE of в случай на
in any CASE при всички случаи, така или иначе, във всеки случай
in any and every CASE при всички обстоятелства
in that CASE в такъв случай, при тези обстоятелства
in no CASE в никакъв случай, по никакъв начин
in the CASE of що се касае до, колкото за
if that is the CASE ако/щом като е така
that is the CASE вярно e, така стои работата, случаят е такъв
it is not the CASE нищо подобно, не е вярно, работата не стон така
as the CASE may be според (както е) случая, в зависимост от обстоятелствата
such being the CASE предвид на това, поради това, щом като с така, в такъв случай
as the CASE stands при това положение, при дадените условия
put the CASE that да допуснем/да предположим, че
2. състояние, положение
in good/evil CASE в добро/лошо състояние
3. случай, пример
a clear CASE of cheating явен случай на измама
4. ме. случай (на заболяване), пациент, болен
basket CASE ам. човек с ампутирани ръце и крака, жив труп
разг. напълно негоден човек CASE history мед. история на заболяването, анамнеза
5. юр. дело, казус, съдебен прецедент
6. юр. факти, доказателства
to have a good CASE имам необходимите доказателства
to make out one's CASE доказвам, чесъм прав, привеждам убедителни аргументи в полза на, доказвам
there is a CASE for има достатъчно основания за
to put the CASE for someone /something привеждам аргументи в полза на някого/нещо
7. гран. падеж
8. si. чудак, особняк, чешит
II. 1. сандък, кутая (за амбалаж)
2. чанта, куфар
3. папка, калъф, подвързия, обвивка (на книга и пр.)
4. корпус (на часовник-златен, сребърен и пр.)
5. стъклена витрина/шкаф (в музей и пр.)
6. печ. наборна каса
lower CASE отделение/каса с малки букви
upper CASE отделение/каса с главни букви
7. каса (на прозорец, врата)
8. (cartridge-) CASE воен. гилза
9. чифт
10. тех. кожух
III. 1. покривам, обвивам, затварям
2. поставям в кутия/сандък
3. si. оглеждам къща и. пр. с цел да я ограбя

case-book ['keisbuk]
1. мед. книга/дневник със случаи на (характерни) заболявания
2. юр. регистър с данни за по-особени случаи, сборник с казуси

case-harden ['keis,ha:dn]
1. тех. закалявам, циментирам (стомана, желязо)
1. прен. правя нечувствителен/корав/груб, ожесточавам

case-hardened a закоравял

casein ['keisiin]
n хим. казеин

case-knife ['keisnaif]
1. нож в калъф
2. ам. нож за хранене

case-law ['keislo:]
n съдебна практика, основана върху прецеденти

case-load ['keisloud]
n юр., мед. всички случаи, с които адвокат/лекар е натоварен в даден период

casemate ['keismeit]
n воен. каземат, подземен затвор

casement ['keismant]
1. каса на прозорец
2. прозорец на панти
3. поет. прозорец
CASEMENT cloth материя за пердета

caseous ['keisias]
a от/като сирене

case-shot ['keisJot]
n картеч, шрапнел

cash [kaeJ]
I. n пари, парична наличносг (банкноти, монети и пр.), to be in CASH имам/разполагам с пари
to be out of/short of CASH почти нямам/не разполагам с пари
CASH down, CASH payment плащане в брой/веднага/на място
CASH on delivery заплащане при доставяието/с наложен платеж
CASH with order заплащане при даването на поръчка
CASH price цена с отстъпка (при плащане в брой), CASH and carry купуване на стоки, за превоза на които има грижа купувачът
CASH register автоматична маркировъчна каса
to pay (in/by) CASH плащам в брой
II. 1. осребрявам (чек и пр.)
2. бридж изигравам ометрена карта
cash in обръщам в пари, прен. разг. умирам
cash in on реализирам печалба от, извличам облага от, възползвам се от, използвам за своя изгода
cash up for разг. плащам за, заплащам, изплащам
III. n дребна индийска/китайска монета

cash-account ['kaeJa,kaunt]
n касова сметка

cash-book ['kaeJbuk]
n касова книга

cash crop ['kaeJkrop]
n култура, отглеждана изцяло за продан

cash desk ['kaeJdesk]
n каса (в магазин и пр.)

cashew [ka'Ju:]
1. тропическо дърво (Anacardium occidentale)
2. бъбрсковидна ядка от плода на това дърво, кашу

cashier [kae'Jia]
I. n касиер (в банка, магазин, хотел и пр.)
II. 1. уволнявам от работа/служба
2. воен. уволнявам, понижавам, свалям от длъжност, разжалвам
3. ам. отхвърлям, изхвърлям

cashmere [kae'Jmia]
1. кашмирска вълна
2. мех вълнен плат, Кашмир
3. шал от кашмирска вълна

casing ['keisin]
1. обвивка, опаковка
2. обшивка
3. калъф, кутийка
4. рамка, каса (на прозорец, врата)
5. външна гума на кола

casino [ka'sinou]
n игрален дом, казино

cask [ka:sk]
n буре, бъчва, каца

casket ['ka:skit]
1. касетка, кутия, ковчеже (за бижу и пр.)
2. им. ковчег

casque [ka:sk]
n ист., поет. шлем

cassation [ka'seiJn]
n юр. анулиране, отменяне, касация

cassava [ka'saiva]
1. тропическо растение маниока (Manihot)
2. брашно/хляб от маниока/тапиока

casserole ['kaesaroul]
1. огнеупорен стъклен/глинен съд за готвене/печене, касерол
2. ястие. сготвено/опечено в касерол
3. ястие от месо. гарнирано с ориз или пюре от картофи

cassette [ka'set]
1. вж. cartridge
2. CASSETTE tape recorder касетофон

cassia ['kaesia]
n вид канела

cassock ['kaesak]
n свещеническо paco

cassowary ['kasaweari]
n австралийска птица казуар

cast [ka:st]
I. 1. хвърлям, мятам (away, off, out)
to CAST the lead хвърлям лот във вода, измервам дълбочина
to CAST light on/upon прен. осветлявам, изяснявам
to CAST an eye/a look/glance at хвърлям (бегъл) поглед към, поглеждам
to CAST a spell on омагъосвам
to CAST dice хвърлям зар
to CAST lots тегля/хвърлям жребие
2. хвърлям. запокитвам, тръшвам, to CAST ashore изхвърлям на брега (за вълчи)
3. хвърлям, сменям (зъби, козина, рога. пера и пр.)
4. помятам (за животчо)
5. роня преждевременно листа/плодове (за дърво и пр.)
6. шкартирам, бракувам, уволнявам
7. изчислявам, пресмятам, събирам (често с up)
to CAST accounts правя сметки/изчисления
8. театр. определям състава на артистите в пиеса/филм, разпределям ролите, определям (артист) за дадена роля
9. юр. осъждам за заплащане на обезщетение и пр
10. тех. лея, отливам, правя отливка от (метал, гипс), to CAST a page печ. клиширам/стереотипирам страница
to CAST a false colour on something представям нещо в погрешна/лъжлива светлина
to CAST dirt at someone прен. черня/петня/калям някого
to CAST a veil over хвърлям булото на мълчанието върху
to CAST caution/prudence to the winds пренебрегвам всяко благоразумие
cast about лов. прея даря, прен. прея отчаяно навсякъде, търся начин, планирам, кроя, подмятам, разхвърлям
cast away отхвърлям, изхвърлям, отказвам се от, разпилявам, пропияявам, прахосвам
мор. обик. pass претърпявам корабокрушение. cast down отхвърлям, свеждам (очи), гнетя, потискам
to be CAST down изпаднал съм в униние/отчаяние
cast in давам в добавка, прибавям
to CAST in one's lot with свързвам съдбата си с (някого, нещо), cast loose мор. отделям се, откъсвам се, потеглям
cast off изоставям, захвърлям, изгонвам, изпъждам, отхвърлям, мор. отплувам, потеглям, освобождавам се от (окови и пр.), лов. отвързвам, пущам (куче, сокол), изпускам/свивам бримки, завършвам плетиво, печ. изчислявам печатни страници по ръкопис
свалям, събличам (дрехи), мор. развързвам, пускам (за лодка), cast on нанизвам бримки на кука, започвам плетка, заплитам
cast out изгонвам, изпъждам, пропъждам, повръшам
cast up изригвам, изхвърлям, повръщам, вдигам, повдигам (глава, очи) -, изхвърлям на брега (за море), събирам (цифри), правя (сметка), прояснявам се (за време), появявам се, изниквам пред погледа
II. 1. хвърляне, мятане (на мрежа, въдица, жребие и пр.)
2. хвърлей (разстояние)
3. лов. търсене на диря, душено
4. театр, разпределение на роли, състав на пиеса/филм и пр.
an all-star CAST в ролите само именити артисти
5. отливка, форма на отливане, образец
piaster CAST гипсова отливка
6. хвърлена/сменена кожа (ни змич, часекомо и пр.)
7. сбор, изчисление
8. ред. подреждане, форма, оформление. устройство
9. изкривяване. отклонение
a CAST in the eye леко кривогледство
10. мед. гипсова превръзка
11. вид. тип, характерност във външността/нрава на човек, израз на лице, физиономия, склонност. тенденция, отсечка. оттецък, нюанс
CAST of the mind начин на мислене. манталитет
12. хвърляне на зар. залагане. рискуване
to stake/set/put on a CAST поставям на карта, рискувам

castanets [,k8esta'nets]
n pi кастанети

castaway ['ka:sta,wei]
I. 1. корабокрушенец
2. прен. прокуден човек, изгнаник
II. a изхвърлен, прокуден, низвергнат

caste [ka:st]
1. каста
2. привилегирована класа, каста
to lose CASTE слизам на по-ниско обществено стъпало

castellan ['kxstslan]
n управител на замък, кастелан

castellated ['kxstaleitid]
1. като/наподобяващ замък
2. с цазъбени стени
3. осеян/изобилствуващ със замъци (за облает)

caster ['ka:sta]
n шишенце, прибор за ръсене на захар, сол, колелце на крак (на маса, пиано)
CASTER sugar пудра захар
CASTER oil рициново масло

castigate ['kastigeit]
1. наказвам строго, бия
2. критикувам остро, порицавам, бичувам

castigation [,kaesti'geiJn]
1. строго наказание
2. остра критика, порицание

castilian [kx'stilian]
I. a кастилски
II. 1. кастилец
2. кастилски език (книжовният испански език)

casting ['ka:stin]
1. изхвърлена вещ и пр
2. тех. изливане, отливане. отливка
3. театр, разпределяне на ролите (за пиеса, филм)

casting-vote ['ka:stii]
n решаващият глас на председателствуващия при равен брой гласове (в избори) (и casting-voice)

cast-iron ['ka;st'aian]
I. n чугун
II. 1. чугунен
2. прен. твърд, неуморим, непоеклонен, неизменен, несломим, неуязвим

castle ['ka:sl]
I. 1. замък. крепост
2. дворец
3. шахм. тур. топ
4. the CASTLE бившата резиденция на вицекраля в Дъблин
CASTLEs in the air/in Spain въздушни кул, фантазии, мечти
II. v шахм. правя рокада

castle nut ['ka:slnAt]
n тех. гайка с нарез, коронна гайка

cast-off ['ka:st'3:f]
I. n и изхвърлено/непотребно нещо (дреха и пр.)
II. a изхвърлен, захвърлен, ненужен

cast-offs ['ka:st3:fs]
n pi стари/ненужни дрехи

castor ['kaista]
I. 1. ючл. бобър
2. боброва мае
3. ост. шапка
II. 1. солница и пр. с калаче на дупки (за поръсване със сол, захар. пипер и пр.)
2. прибор с шишенца с оцет, зехтин и др. подправки
3. колелце/ролка за крака на стол/маса и пр

castor oil ['ka:st3r'3il]
n рициново масло

castor-oil plant ['kaistarail,plaint]
n бот. рицин (Ricinus communis)

castor sugar ['kaistaJuga]
n пудра захар

castrate [kae'streit]
1. кастрирам
2. прен. лишавам от жизненост/енергия
3. окастрям, цензурирам (книга и пр.)

castration [kae'streiJn]
n кастриране, кастрация

casual ['kae^ual]
I. 1. случаен, непредвиден, неочакван, инцидентен, непреднамерен
2. небрежен, нехаен, безучастен, безразличен
3. неофициален, обикновен, непринуден
CASUAL clothes, clotlies for CASUAL wear неофициални/всекидневии дрехи, обикновено облекло
CASUAL shoes удобни/леки/спортни обувки с нисък ток
4. случаен, непостоянен, нередовен, несистемен
CASUAL Inbonrer/worker приходящ/непостоянен работник
II. 1. приходящ/временен/странствуващ работник, работник на нередовна/непостоянна работа
2. случаен/непредвиден посетител/купувач/клиент и пр
3. скитник
4. pi разг. всекидневни дрехи, неофициално облекло

casually a небрежно, случайно

casualty ['kaegualti]
1. нещастен случай, произшествие, авария
2. човек, пострадал при произшествие/война и пр., жертва
3. pi загуби в хора и материални щети
4. воен. изчезнал/убит/ранен в сражение войник
р1 списък на ранените/убитите/изчезналите войници (и CASUALTY list)
to sustain/suffer CASUALTY ies понасям загуби/щети
to become a CASUALTY воен. бивам изваден от строя
CASUALTY department/ward отделение (в болипца и пр.) за пострадали при произшествия и пр

casuistie [,kaezju'istik(3l)]
a казуистически

casuistry ['k«ezjuistri]
n казуистика, игра на думи, софистика

casus belli ['keisas'belai]
и лат. причина/повод/претекст за (обявяване на) война/за конфликт/кавга/свада

cat [kaet]
I. 1. котка, животно от семейство котки
the CAT did it шег. не съм го направил аз, не съм виновен аз
to turn CAT in the pan напускам, изменям, ставам ренегат
to let the CAT out of the bag издавам тайна, изпущам се да кажа нещо, ял съм кокоши крак
to see which way/how the CAT jumps прен. гледам накъде духа вятърът
a CAT may look at a king и най-простите хора си имат права
(the) CAT's pyjamas/whiskers si. много фин човек. нещо от класа, като него втори няма, най-, по-
enough to make a CAT laugh много смешно/забавно, да умрет от смях
CAT among the pigeons/canaries опасен човек, вълк в кошара
to put the CAT among the pigeons/canaries правя сензация, внасям смут/объркване
to be sick as a CAT повръщам силно/неудържимо
it rains CATs and dogs вали като из ведро
to jerk/shoot the CAT si. дера котки/кози/лисици, повръщам (за пиян човек), like a CAT on hot bricks много неспокойно, като на тръни
like the CAT who swallowed the canary гузно, виновно
no room to swing a CAT много тясно, няма къде да се обърнеш
that CAT won't jump/fight този номер няма да мине
has the CAT got your tongue? разг. защо мълчиш, езика ли си си глътнал? not a CAT in hell's chance абсолютно никакъв шанс
2. злобен/хаплив/заядлив човек, особ. жена
3. si. горещ поклонник на джаза
4. двоен триножник (с шест крака)
5. камшик от девет върви
a taste/dose of the CAT бой с камшик
II. 1. мор. вдигам котва
2. бия с камшик
3. si. дера котки/кози/лисици, повръщам

catabolism [ka'taebalizm]
и биол. разпадане на веществата в организъм, катаболизъм

catachresis [kaeta'krhsis]
неправилна употреба на думи, не на място/неуместно употребена дума

cataclysm ['kaetaklizm]
n катаклизъм, прен. рязка социална/политическа промяна, прелом, преврат

cataclysmal [kaeta'klizmal,-'klizmik]
a катастрофален. преломен

catacomb ['kaetekoum]
n обик. pi подземна гробница, катакомба

catafalque ['kstafaelk]
n погребална колесница, катафалка

Catalan ['kaetalan]
1. a каталонски
2. n каталонец, каталонски език

catalepsy ['kaetalepsi]
n мед. нервен припадък, вцепеняване, каталепсия

cataleptic [kaeta'leptik]
1. каталептичен (за припадък и пр.) '
2. n лице, страдащо от каталепсия, каталептик

catalise ['kaetalaiz]
v хим. катализирам, дайствувам като катализатор

catalogs v включвам в каталог, съегавям каталог, каталогизирам
вж. CATALOGUE

catalogue ['kaetalag]
1. търг. списък на стоки за продан, каталог
2. библиотечен каталог
author CATALOGUE каталог по автори
subject CATALOGUE предметен каталог
CATALOGUE raisonne систематичен каталог с анотации
3. списък/описание на картини/музейни предмета и пр., регистър
4. ам. учебен план/програма, проспект (на колеж и пр.)

catalpa [ka'taelpa]
n бот. каталпа (дърво)

catalyser ['kartslaiza,'kaetalisi]
n хим. катализатор

catamaran [.ktetama'raen]
1. примитивен сал
2. две лодки, съединени с мостче
3. разг. свадлива/зла жена

catamite ['kactamait]
n пасивен партнъор на педераст

catamount ['kaetamaunt,kaeta'mauntin]
1. дива котка, рис, пума, леопард
2. див/свадлив човек

cat-and-dog ['kaetan'dog]
а CAT-AND-DOG life живот, изпълнен с кавги и разправии

cat-and-mouse ['kaetand'maus]
a изпълнен с взаимно дебнене
CAT-AND-MOUSE game предпазливо маневриране/пазарене/преговаряне и пр.
to play at CAT-AND-MOUSE with someone играя си като котка с мишка с някого

cataplasm ['kaetaplaezm]
и лапа, пластир

catapult ['kaetapAlt]
I. 1. ист. военна метателна машина, катапулт
2. косм. механизъм за автоматично изхвърляне на самолети от самолетоносач и пр., устройство за автоматично изхвърляне на пилот/космонавт от летателен апарат
3. детска прашка за изхвърляне на камъчета
II. 1. изхвърлям/изстрелвам с катапулт
2. стрелям с прашка

cataract ['kaetaraekt]
1. голям стръмен водопад
2. проливен дъжд, порой
3. мед. перде на очите, катаракт
4. тех. катаракт, демпфер
5. прен. буен поток от думи и пр

catarrh [ka'ta:]
n мед. възпаление на слизестата ципа, катар

catarrhal [ka'tairal]
и мед. катарален

catastrophe n катастрофа

catastrophic [.kseta'strafik]
a катастрофален

catastrophy [ka'taestrafi]
1. катастрофа, внезапно бедствие, голямо нещастие, беда
2. геогр. катаклизъм, катастрофа
3. лит. развръзка на драма, драматична развръзка

Catawba [ka't^ba]
1. сев. -ам. грозде
2. бяло вино от това грозде

catbird ['kaetbaid]
n. ам. вид дрозд

cat-boat ['kaetbout]
n вид малка платиоходка

cat burglar ['kaetbaigia]
n крадец, който се вмъква на горни етажи чрез катерене

catcall ['kaetk3:l]
I. 1. свирене, свиркаве, освиркване, дюдюкане (в театър и пр)
2. свирка, пищялка
II. v свиркам, освирквам

catch [kaetJ]
I. 1. хващам (и превозно средство), ловя, улавям, залавям
2. улавям, хващам, настигам, заварвам, изненадвам (за буря, дъжд и пр.)
to CATCH someone doing something залавям някого, че прави нещо
let me CATCH you at it! само да те хвана/пипна, че го правиш
CATCH me (doing such a thing) upon. как пък не, бъди сигурен. че няма (да го направя), никога! to CATCH someone out/napping/bending/tripping, etc. хващам някого в грешка, сварвам някого неподготвен, изненадвам някого неприятно
we were caught in a storm застигна ни буря
the country is caught in a crisis страната e обхваната от криза
3. закачам (се), прикачам (се), заплитам (се), прихващам (се), притискам (се)
a nail caught my dress роклята ми се закачи на някакъв гвоздей
the boat was caught in the reeds лодката се заплете/затъна в тръстиката
I caught my finger in the door притиснах/прищипах си пръста на вратата
our car was caught between two lorries колата ни попадна между два камиона
I caught my foot on a root препънах се в един корен
the lock won't CATCH ключалката не хваща/не може да се отключи/заключи
4. хващам, прихващам, заразявам се от (частичка, заразна болеет и пр.)
to CATCH a habit добивам навик, навиквам, хващам, измамвам
you don't CATCH me! няма/не может да ме измамиш/излъжеш/надхитриш
6. хващам, долавям, дочувам, усещам, схващам, разбирам
a sound caught my ear долових някакъв звук
my ears caught a distant barking дочух далечен лай
to CATCH a likeness долавям/улавям/предавам прилика (за художник и пр.), I didn't CATCH what you said не чух добре какво казахте
7. запалвам се, разналвам се, пламвам (за огън и пp.)
8. залепвам, загарям (по дъното на тенджера)
the milk has caught млякото е загоряло
9. закачам се, запъвам се, затягам се
запъвам, заяждам (за брава и пр.) '
10. pass разг. забременявам
11. удрям
I caught him a blow/one ударих му един
he caught it right on the nose удариха го право в носа
you will CATCH it ще ядеш бой, ще го отнесеш. ще си изпатиш
catch at хващам се за, посягам да хвана
catch on разг. разбирам, схващам
to CATCH on to en idea схващам идея
the police caught on to what be was doing полицията узна какво върши той, харесвам се. имам успех, ставам моден/популярен, разпространявам се бързо
catch out хващам, улавям (в лъжа, грешка и пр.), изобличавам, изненадвам неприятно, сварвам неподготвен
catch over замръзвам, заледявам се, сковавам се от лед (за река и пр.), catch up грабвам, хващам
pass бивам грабнат/повлечен/понесен (от тълпа и пр.), бивам увлечен/въвлечен/оплсген/впримчен/замесен (in/with/by something в/от нещо), подхващам, подемам, усвоявам. повтарям (ду. ии. мис. ш и пр.)
спирам, прекъсвам (реч и пр.) '. to CATCH up on осведомявам (се). влизам/поставям в течение на (новини и пр.), to CATCH up on someone хващам/улавям някого в нещо нередно
to CATCH up on/with something захващам се с/подхващам отново нещо изоставено/изостанало, довършвам/доизкарвам нещо, наваксвам си
to be busy CATCHing up with one's work бързам да привърша изостаналата си работа
to CATCH up on (one's) sleep отспивам си
to CATCH up with someone хващам/арестувам някого
to CATCH someone /something up, to CATCH up with someone /something догонвам/настигам/изпреварвам някого/нешо
II. 1. хващане, улавяне (особ. на топка)
2. улов на риба
3. изгодна партия за брак
4. изгода, печалба, келипир
no CATCH, not much of a CATCH не е кой знай каква печалба, не е голям келипир
5. неочаквана/скрита трудност, хитрина, уловка, примамка, клопка
6. част, парче, откъс, откъслек
7. спиране, пресичане, секване (на глас. дъх и пр.), written by CATCHes писано с прекъсвания
8. резе, кука, стяга (на врата, прозорец), ключалка, райбер
9. тех. езиче, зъбец, запънка, аретир, копче, клавиш
10. предпазна закопчалка (на гривна, колие и пр.)
11. муз. вид канон
CATCH 22 si. безизходно положение на жертва, положение, при което все ти ще бъдеш жертвата

catch-all ['kat^l]
n, a (съд) за всякакви неща/всичко

catch as catch can ['kaEtJ3z'kaEtJ"kɔen]
n en. свободен стил борба

catch crops ['kaetfkrJps]
n агр. междинни насаждения/култури

catchfly ['kaetJnai]
n бот. вид мухоловка (Silene)

catching ['kaetfir]
1. заразителен, прилепчив. (за болест)
2. прен. заразителен (за смях и пр.)
3. лесно запомнящ се (за мелодия и пр.)
4. събуждащ любопитство/интерес
5. привлекателен, примамлив
6. неправилен, затруднен (за дшиане)

catchment ['kie.tJmant]
n CATCHMENT basin/area басейн на река. водосборен район
CATCHMENT area прен. район/зона на училище/болница

catchpenny ['katJpeni]
a ефектен, с примамлив за купувача вид (за ее/икни, некачествени 'стоки и пр.), сензационен (за вестник и пр.)

catch-phrase [katfireiz]
1. често употребявана фраза
2. фраза, предназначена да привлича вниманието

catchpole ['kaetJpoul]
и шт. съдебен пристав, съдия-изпълнител

catchpoll вж. catchpole

catchup ['kaetJAp]
вж. ketchup

catchword ['kaet,fwa:d]
1. модна/често употребявана дума/фраза
2. партиен и пр. лозунг
3. заглавна дума (в речник, енциклопедия и пр.), дума, напечатана над линия горе на страницата на книга, колонтитул
4. театр, реплика

catchy ['kaetfi]
1. приятен, привлекателен, примамлив
2. лесно запомнящ се (за мелодия и пр.)
3. привидно лек/прост, криещ неочаквани трудности
CATCHY question подвеждащ въпрос
4. затруднен (за дшиане)

cate [keit]
n обик. pi ост. лакомства, деликатеси

catechetic [kaeti'ketik(l)]
a религиозно поучителен, напътствуващ, катехизисен

catechism ['kaetikizm]
1. църк. катехизис, въпроси и отговори
2. редица въпроси, разлит
to put someone through his CATECHISM разпитвам някого подробно

catechize ['kaetikaiz]
1. поучавам/обучавам/изпитвам чрез въпроси и отговори
2. преподавам катехизис

catechu ['kaetitJu:]
n дъбилен екстракт

catechumen [kxti'kjuroen]
1. новопокръстен
2. новак

categorical [keeti'gariki]
a категоричен, решителен, окончателен, безусловен

categorize ['ksetigaraiz]
v категоризирам, класифицирам

category ['kaetigari]
1. категория (и фил.)
2. разг. група, разряд

catenary [ka'tiinari]
1. геом. дъга
2. тех. провес на верига, верижна линия
CATENARY bridge висящ мост

catenate ['kaetineit]
v свързвам/скачвам във верига

cater ['keita]
1. снабдявам с, доставям (провизии), to CATER (for) a feast доставям продуктите и пр. за праненство
2. обслужвам (for)
3. грижа се за/осигурявам развлечения, удоволствия
угаждам, задоволявам (to, for)
performances/goods that CATER for all tastes представления/стоки, задоволяващи всички вкусове

caterer ['keitara]
и доставчик (на провизии и пр.), уредник на обеди/банкети и др. тържества, управител на хотел/ресторант и пр

catering ['keitarii]
n продоволствие, public
CATERING обществено хранене

caterpillar ['kaEtapila]
1. гъсеница
2. тех. гъсеиична верига
3. attr тех. гъсеничен

caterwaul ['kaet3W3:l]
I. 1. мяукам
2. викам, кряскам, карам се
II. 1. котешко мяукане
2. крясъци, кавга

cat-eyed ['kaetaid]
a който вижда на тъмно, с котешки очи

cat-fish ['ksetfiJ]
1. сладководна риба (Siluroides)
2. морска. котла, морски вълк (риба)

catgut ['kaetgAt]
1. (материал за) струни/корди на музикални инструменти, тенис-ракети
2. мед. хирургически кошш. катгут

catharsis [k3'9a:sis]
1. мед. изпразване на червата
2. психол. катарзис, отреагирване, пречистване

cathartic [k3'9a:tik]
1. a очистителен, пречистващ
2. n мед. очистително, пургатив

Cathay [kae'Oei]
n ост. поет. Китай

cathead ['kaethed]
n мор. подкранова греда

cathedral [ka'Oildrl]
1. катедрала
2. attr катедрален, в който има катедрала

catherine-wheel ['k 1. ирх. прозорец, розетка
2. сп. премятане настрани
3. фейерверк огаено колело

cathode ['kae9oud]
n ел. катод
CATHODE ray катоден лъч

cathodic [kdik]
a ел. катоден

catholic ['kae93lik]
I. 1. католически
2. правоверен, ортодоксален
3. църк. вселенски
4. широк, либерален, толерантен, всеобхватен, всестранен
II. n CATHOLIC кятолик

Catholicism [ka^lisizm]
n католицизъм, католичество

catholicity [,kaE63'lisiti]
1. вярност на принципите на католическата църква, правоверност
2. универсален характер
3. широта, непредубеденост, толерантност

cat-ice ['kaetais]
n т-ънък лед

cation ['kaetaian]
n ел. катион

catkin ['kaetkin]
n реса на върба, бреза и пр., котенце

cat-lap ['kaetlaep]
n si. много слаб чай/питие и пр

catlick ['kaetlik]
n разг. измиване отгоре-отгоре, преплакване

catlike ['ksetlaik]
a котешки. тих, предпазлив, дебнещ

catmint ['kactmint]
n бот. коча трева (Nepeta cataria)

catnap ['kcOtnaep]
n лека/кратка дрямка, котешки сън

catnip ['kaetnip]
вж. catmint

cat-o'-nine-tails ['kata'nainteilz]
n бич/камшик от девет върви

cat's-cradle ['ksets.kreidi]
n игра с конец, намотаван около пръстите в различии форми

cat's-eye ['kaets.ai]
1. минер, хризоберил, халцедон
2. авт. (и р1) котешко око/очи

cat's-foot ['kaetsfut]
n бот. самобайка (Glechoma hederacea)

cat's-meat ['kaetsmi:t]
n конско и пр. месо, продавано като храна за котки

cat's-paw ['kaetsp3:]
1. n. човек, използван като оръдие/маша от някого
to make a CAT'S-PAW of someone правя някого свое оръдие
i. лек ветрец, набраздяващ водната повърхност

cat's-tail ['kaetsteil]
1. я бот. хвощ (Equisetum)
папур (Typha)
2. catkin

catsuit ['kaetsju:t]
1. гащиризон (детски, дамски)
1. тясно прилепнал спортен костюм (панталон и горница изцяло)

catsup ['kaetSAp]
вж. ketchup

cat's-wiskers ['kaetswiskaz]
1. рад. контактна пружина
2. вж. cat

cattiness ['kaetinis,'kгetiJ'nis]
n хитрост, лукавост, злобност

cattish ['kaetif]
a хитър, лукав, злобен

cattle ['katl]
1. . товеда, едър рогат добитък
CATTLE breeding скотовъдство
CATTLE market пазар за добитък
2. разг. коне
3. диви бикове
4. презр. скотове, говеда (за хора)

cattle-cake ['kaetikeik]
n концентрирана храна за добитък

cattle-feeder ['kaetifiida]
n хранилка за добитък

cattle-lifter ['ksetl,lifts]
n крадец на добитък

cattleman ['kaetiman]
1. говедар
2. ом. скотовъд

cattle-plague ['kaetipleig]
n чума по рогат добитък

cattle-ranch ['kaetlra:ntf]
n скотовъдна ферма

cattle-truck ['kaetItrAk]
n товарен вагон/платформа за говеда

catty ['kaeti]
вж. cattish

catwalk ['kaetw3:k]
n тясна пешеходна пътека по мост и пр

Caucasian [k3:'keiJn]
I. 1. кавказки
2. от бялата раса
II. n човек от бялата раса, бял

caucus ['kaikas]
1. организационно събрание на политическа фракция
2. местен партиен комитет
3. ам. предизборно партийно съвещание

caudal ['k3:dl]
a анат. опашен, на/като опашка

caudate ['k3:deit]
a зоол. с опашка, опашат

caudillo [kau'di:ljou]
n исп., лат. -ам. военен диктатор

caudle ['k3;dl]
n топло подкрепително питие, топла овесена и пр. каша с подправки (за болни)

caught вж. catch

caul [kail]
1. n t. анат. част от околоплодния мехур по главата на новородено дете
2. ист. боне/шапчица, скриваща задната част на косата на жена

cauldron ['k3:ldr3n]
n котел, казан, прен-нещо, приличащо на врящ казан (силни чувства и пр.)

cauliflower ['k3liflau3]
n карфиол, цветно зеле
CAULIFLOWER cheeee пикантно ястие от карфиол, сирене и подправки

caulk [k3:lk]
v запушвам, изпушвам, натъпквам (цепнатини и пр.) с калчища/смола/зифт и пр

causal ['k3:zl]
a причинен, каузален

causality [k3:'zaeliti]
n причинност, каузалност, отношение между причина и следствие, каузална връзка

causation [k3:'zeiJn]
1. причиняване
2. causality

causative ['k3:zativ]
1. причинен, причиняващ
2. грам. каузативен

cause [k3:z]
I. 1. причина
prime CAUSE първопричина
2. причина, основание, повод, мотив (for за)
to give CAUSE for давам основание/повод за
3. дело, кауза
In the CAUSE of за, в името на
to make common CAUSE with заставам на страната на, подпомагам, подкрепям, присъединявам усилията си за обща цел/кауза
lost CAUSE загубена кауза, безнадеждно начинание/работа
4. юр. дело, съдебен процес, кауза
to take up someone's CAUSE поемам защитата на някого
CAUSE list списък на насрочени за разглеждане дела
CAUSE celebre нашумял процес
II. 1. причинявам, ставам причина за, пораждам
2. карам, накарвам, заставям
III. разг. because

causeless ['k3:zlis]
a безпричинен, неоснователен, необоснован

causerie ['kouzeri]
n pp. непринудена беседа, не официална дискусия/статия (особ. на литературна тема)

causeway ['ksizwei]
1. издигната пътека/път през мочурлива/блатиста местност
2. издигната пешеходна пътека край шосе

caustic ['k3:stik]
I. 1. хим. изгарящ, разяждащ, каустичен
CAUSTIC lime негасена вар
CAUSTIC soda сода каустик
2. прен. хаплив, язвителен, саркастичен
II. n хим. вещество, което разяжда

causticity [kai'stisiti]
1. разяждащо свойство
2. хапливост, язвителност, саркастичност

cauterization [,k3:tarai'zeiJn]
1. n мед. обгаряне
2. обгореност

cauterize ['k3:taraiz]
1. мед. обгарям (тъкан) с нажежен инструмент и пр
2. правя да обръгне/да стане нечувствителен, притъпявам, затъпявам (чувства, съвест и пр.)

cautery ['k3:tari]
1. мед. обгаряне
2. средство/инструмент за обгаряне

caution ['k3:Jn]
I. 1. внимание, предпазливост
CAUTION! внимание! пазете се
2. предупредителен сигнал, предупреждение
CAUTION board предупредителен знак (не път и пр.), CAUTION money сума, внесена като гаранция за добро поведение
3. мъмрене, предупреждение
4. разг. страшен екземпляр, рядка скица (за човек), необикновена вещ
II. 1. предупреждавам, предпазвам (against за, срещу, от)
2. мъмря, предупреждавам

cautionary a предупредителен

cautions ['kaiJas]
a внимателен, предпазлив, разсъдлив
CAUTIONS of giving/not to give offence внимаващ/предпазлив да не обиди
to be CAUTIONS in doing something действувам внимателно, върша нещо предпазливо

cautious a предпазлив

cautiously a предпазливо

cautiousness n предпазливост

cavalcade [,kaeval'keid]
1. група/процесия от ездачи, кавалкада
2. дълга върволица/процесия от автомобили или др. превозни средства
3. процесия, шествие

cavalier ['kaevalia]
I. 1. кавалер
2. конник, рицар
3. ист. роялист от времето на Чарлз
II. 1. високомерен, надменен, пренебрежителен, нехаен, рязък, безцеремонен
2. ист. роялистки

cavalry ['kaevairi]
n воен. конница, кавалерия, моторизирана част

cavalryman n кавалерист

cavatina [kaeva'tiina]
n муз. каватина

cave [keiv]
I. 1. пещера
2. пол. дисидентска група, фракция
3. attr пещерен, живеещ в пещера
II. 1. дълбая, издълбавам
2. изследвам пещери
3. CAVE in потъвам, хлътвам (за покрив и пр.), срутвам се, огъвам се (за греда и пр.), смачквам, сплесквам (за шапка и пр.), прен. огъвам се, отстъпвам, подчинявам се, признавам се за победен
III. int уч. si. внимавай! пази се! to keep CAVE стоя на пост, за да предупредя, ако идва учител

caveat ['keiviat]
1. n лат. юр. възражение (to)
to enter/put in a CAVEAT правя възражение (against срещу)
2. предупреждение, протест
3. ам. искане за временен патент, възражение срещу подновяване на временен патент
CAVEAT emptor на риск на купувача

cave-dweller ['keivdwela]
n пещерен обитател/човек

cave-in ['keivin]
1. хлътване
2. хлътнатина

cave-man ['keivmgn]
1. cave-dweller
2. разг. човек спримитивни инстинкти/страсти/поведение

Cavendish ['ksevandi]
n подсладен с меласа пресован тютюн за дъвчене

cave-painting ['keiv.peintii]
n пещерни рисунки

cavern ['ksevan]
1. (голяма) пещера, подземна кухина, геол. понор
2. мед. каверна

cavernous ['kavanas]
1. с много пещери
2. подобен на/като пещера
3. вдлъбнат, хлътнал (и за очи, бузи и пр.) -
4. звучащ глухо (за глас и пр.)

cavey вж. cavy

caviar ['kaevia:]
n чер хайвер
CAVIAR to the general не по вкуса на тълпата, нещо, което невежият не може да оцени

caviare вж. caviar

cavil ['kaevil]
I. v заяждам се, придирвам
правя дребнави/несъществени възражения (at, about)
II. n несериозно възражение, заяждане

caviller ['kaevila]
n дребнав/заядлив човек

cavity ['kaeviti]
1. празнина, дупка
2. кухина (и анат.)

cavort [ka'voit]
v разг. подскачам, лудувам, разлудувам се

cavy ['keivi]
n зоол. дребен гризач, особ. морско свинче (сем. Caviidae)

caw [ko:]
I. n гракане, грачене, грак (на гарван. гарга)
II. v гракам, грача

cay [kei]
n плитчина, коралов/пясъчен риф

cayenne [kei'en]
n много лют червен пипер (CAYENNE pepper)

cay man вж. caiman

cease [si:s]
I. 1. книж. спирам, преставам
to CEASE (from) working преставам/спирам да работя
2. прекратявам, прекъсвам, преустановявам, спирам
to CEASE fire прекратявам военните действия
to CEASE payment фин. спирам плащанията, фалирам
II. n спиране, прекъсване, край
without CEASE неспирно, непрекъснато, безспир

ceaseless ['shslis]
a непрекъснат, непрестанен, безспирен, постоянен

cease-lire ['shsfaia]
n воен. прекратяване на огъня/военните действия, временно поимирие

cecity ['si:siti]
n книж. слепота (особ. прен.)

cecum вж. caecum

cedar ['si:d3]
1. кедър
2. CEDAR (wood) кедрово дърво (материал)

cede [si:d]
1. отстъпвам (обик. с договор-територия)
1. отказвам се от/прехвърлям (имот, права)

cedilla [si'dila]
n ез. ортографически знак под буквата c, селил

ceiling ['si:lin]
1. таван (на стая и пр.), потон
2. покрив (на кола и пр.)
3. покриване (на таван), дъски за таван, облицовка
4. горна граница (на цени, заплати и пр.) -
5. ав. пределна височина, таван
6. вътрешиата облицовка на дъното и стените на кораб

celadon [celadon]
1. светъл сивозелен цвят
2. керамика сивозелена глазура

celandine ['selandain]
n бот. greater CELANDINE змийско мляко, жълтениче (Chelidonium majus)
lesser CELANDINE жълтурче (Ranunculus ficaria)

celebrant ['selibrant]
n църк. свещеник, който извършва литургия/богослужение

celebrate ['selabreit]
1. празнувам, чествувам, ознаменувам
2. прославям, възхвалявам
3. отслужвам литургия

celebrated ['selabreitid]
a прославен, знаменит, прочут, именит, широко известен

celebration [sela'breiJn]
1. чествуване, празнуване, тържество
2. прослава, възхвала
3. църковна служба

celebrity [si'lebnti]
1. известност, слава
2. известен/именит човек, знаменитост

celeriac [sileriack]
n вид целина/кервиз (с гомми глми)

celerity [sileriti]
n бързина, скорост

celery ['selari]
n кервиз, целина (Apium graveolens)

celesta [silesta]
n муз. челеста (вид малко пиано)

celestial [silestial]
1. небесен
the С. Empire Небесната империя (старо име на Китай)
2. божествен, божествено красив/добър, прекрасен, ангелски

celibacy ['selibasi]
и църк. (обет за) безбрачие, целибат

celibatarian [seliba'tEarian]
I. църк. a безбрачен, проповядващ безбрачие
II. n привърженик на безбрачието

celibate ['selibat]
I. a безбрачен, обрекъл се на безбрачие
II. и човек, обрекъл се на безбрачие, целибатер

cell [sel]
1. килия (в затвор, манастир)
2. стаичка, колиба (на отшелник)
3. килийка на восъчна пита
4. биол. клетка
5. ел. клетка, елемент (на батерия)
6. тех. камера, кутия
7. партийна ядка/ядро
8. воен. бойна група

cellar [sela]
1. мазе, зимник, изба
2. винарска изба, прен. запас от вина

cellarage ['selaridz]
1. избена площ
2. такса за съхраняване в изба

cellarer ['selara]
n иконом на манастир и пр

cellaret ['selarit]
и бар, барче, шкаф за напитки

cellist ['tfelist]
и челист, виолончелист

cello ['tJelou]
n чело, виолончело

cellophane ['selafein]
n целофан

cellular ['seljula]
1. a анат. клетъчен, състоящ се от клетки, на килийки
2. на дупки, порест, рехав (за тъкан и пр.)

cellulate ['seljuleit(id)]
a състоящ се от клетки

cellule ['selju:l]
n анат. малка клетка, килийка

celluloid ['seljulaid]
n целулоид

cellulose ['seljulous]
1. целулоза
2. atlr целулозен

Celsius ['selsias]
n скала на Целзиев термометър

Celt [sell,kelt]
I. n келт
II. n археол. първобитно каменно/бронзово длето

Celtic ['seltik,'keltik]
1. a келтски
2. n келтски език

celticism ['seltisizm,'keltisizm]
n келтски обичаи/изрази и пр

cembalo ['tJembalou]
n клавесин, чембало

cement [si'ment]
I. 1. цимент (и анат.)
2. спояващо вещество, спойка (и прен.), обединяващ принцип/идея и пр
II. 1. циментирам
2. споявам, свързвам, затвърдявам (и прен.), укрепявам, обединявам
3. стр. инжектирам с цимент (основи, стени)

cementation [simen'teiJn]
1. циментиране
2. спояване, свързвани (и прен.)
3. стр. инжeктиpaнe с цимент

cemetery ['semitri]
n гробища

cenobite ам. coenobite

cenotaph ['senata:f]
n празен гроб/паметник на човек, погребан другаде
the С. паметник в Лондон на за гиналите в даете световни войни британски войници

cense [sens]
v църк. кадя, прекадявам с тамян

censer ['sensa]
n църк. кадилница

censor ['sensa]
I. 1. цензор (и ист.)
2. лице, цензуриращо кореспонденцията по време на война
3. служебно лице в някои университета, което се грижи за реда и дисциплината
II. v цензурирам

censoriil [sen'serial]
1. a отнасящ се до цензурата/цензуоиоащия
2. censorious

censorious [sen'so:rias]
a много критичен (of), който обича да съди другите, придирчив

censorship ['sensaJip]
1. цензура
2. длъжност на цензор
3. цензуриране

censurable ['senfarabi]
a заслужаващ порицание

censure ['senJa]
I. 1. не одобрявам. порицавам
2. критикувам остро (for за)
II. n неодобрение, отрицателна критика, порицание
to pass a vote of CENSURE (on) бламирам (правителство. министър и пр.)
open to CENSURE изложен на порицание

census ['sensas]
1. преброяване на населението
2. статистически данни от преброяване на населението

cent [sent]
n една стотна от долара и др. парични единици, цент, разг. петак, пукната пара
per CENT процент, на сто
hundred per CENT разг. напълно, всецяло, от все сърце

cental ['senti]
янентнер, квинтал (мярка за зърнени храни, сто фунта-около 50 кг)

centanry ['sent3:ri]
1. червен кантарион (Erythraeum centaurum)
2. растения от рода на метличината (Centaurea)

centaur ['senta:]
n гр. мит кентавър

centenarian [senti'nEarian]
I. a стогодишен
II. n стогодишен човек, столетник

centenary 1. a стогодишен
2. n стогодишнина

centeniry [sen'ti:nari]
I. 1. a отнасящ се до числото сто/до период от сто години, стогодишен
II. 1. период от сто години, век
2. чествуване на стогодищнина

centennial [sen'tenial]
I. 1. стогодишен
2. ставащ веднъж на сто години, траещ сто години
II. n centenary

center 1. n център, средище, среда
2. v поставям, стоя в центъра, центрирам, съсредоточавам се

centering вж. centring

centesinul [sen'tesimi]
I. a изчисляван с умножение по сто/по стотни
II. n една стотна

centigrade ['sentigreid]
a разделен на сто градуса
CENTIGRADE thermometer целзиев термометер
temperature 50 CENTIGRADE, 50С 50 по Целзий

centigrain ['sentigraern]
n сантиграм

centigram n сантиграм

centigramme n сантиграм

centiliter n сантилитър

centilitre ['sentiluta]
n една стотна от литъра, сантилитър

centillion [sen'tilJan]
n милион на стотна степей, сантилион

centime ['sa:nti:m]
n фр. една стотна от франка, сантим

centimetre ['sentimuta]
n сантиметър

centipede ['sentipi:d]
n зоол. стоножка (Chilopoda)

centner ['sentna]
вж. hundredweight

cento ['sentou]
n лит. произведение, съставено от цитати от разни автори

central ['sentrl]
I. 1. централен
2. главен, най-важен, централен (за идея, роля и пр.)
II. 1. n ам. телефонна цантрала
2. централа, център

centralism ['sentralizm]
я централизъм

centralist ['sentralist]
n привърженик на централизма

centrality [sen'traeliti]
1. централно положение
2. стремеж/придържане към централна позиция

centralization [sentralai'zeiJn]
n централизация, централизиране, съередоточаване

centralize ['sentralaiz]
v централизирам (се), съсредоточавам (се)

centre ['sente]
I. 1. център (и пол.)
1. средище, център (на дейност и пр.) -
3. плънка (на бонбони и пр.)
4. см. център-нападател
5. нещо, коего буди интерес/привлича вниманието
II. 1. поставям в центъра, центрирам
2. съередоточавам (се), концентрирам (се) (in, on, at, roand)
to CENTRE one's hopes on/in възлагам всичките си надежди на
3. сп. пращам топката към центъра, центрирам
4. отбелязвам центъра на, намирам се в центъра на
5. тех. центрирам, центровам

centre-bit ['sentabit]
n бургия за дърво

centre-board ['sentabaid]
n мор. подвижен кил

centre-fold ['sentafould]
вж. centre-spread

centre-forward ['senta.foiwsd]
n сп. център-нападател

centre-half ['sent3ha:f]
n сп. централен полузащитник

centreing вж. centring

centre-piece [sentaphs]
1. украса за средата на трапезата (ваза с цветя, фруктиера с плодове и пр.)
2. украса/орнамент в средата на таван/плот и пр

centre-second ['sentasekand]
n (часовник със) секундарник, прикачен към централната ос

centre-spread ['sentaspred]
n даете средни страници на вестник, книга и пр

centric ['sentrik(l)]
1. централен, намиращ се в центъра
2. отнасящ се до мозъчен/нервен център

centricity [sen'trisiti]
n централно положение, централност

centrifugal [sen'trifjugal]
a центробежен, центрофужен

centrifuge ['sentrifjudz]
I. n центрофуга
II. v обработвам/изцеждам с центрофуга

centring ['sentrin]
1. (зидане на свод) с кофраж/кръжило за сводова конструкция
2. тех. центриране, центровка

centripetal [sen'tripital]
a центростремителен

centrist ['sentrist]
n полит, центрист

centuple ['sentjupl]
I. a сто пъти по-голям, стократен
II. v умножавам по сто, увеличавам стократно

centurion [sen'tjuarian]
n ист. стотник, центурион

century ['sentJuri]
1. столетие, век, сто години
2. рам. стотица, стотачка
3. крикет сто точки
4. ист. войскова част от сто войника

century-plant ['sentJariplaint]
n бот. столетник

cephalic [si'faelik]
a анат. черепен, отнасящ се до главата, цефалически

cephalopod ['sefalapad]
n зоол. главоного животно (октопод, сепия)

cephalothorax [sefala'93:raeks]
n зоол. главогръдо животно (паяци, раковидни животни)

ceramic [si'rsemik]
a керамичен, грънчарски

ceramics [si'raemiks]
1. грънчарство, керамика
2. грънчарски изделия, керамични изделия, порцеланови изделия, фаянс

ceramist [si'raemist]
n грънчар, керамик

Cerberus ['sa:baras]
n мит. Цербер
to fling/give/throw a sop to CERBERUS давам/правя нещо, за да подкупя/умилостивя някого

cereal ['siarial]
1. житно растение
2. готова тестена храна за закуска
3. attr зърнен, житен
4. n pl закуска от зърнени или брашнени варива

cerebellum [seri'belam]
и анат. малък мозък

cerebral ['seribral]
1. на/отнасящ се до главния мозък, церебрален, мозъчен
2. интелектуален, въздействуващ на интелекта

cerebration [seri'breiJn]
n мозъчна/мисловна дейност, мислене

cerebrum ['seribram]
n главен мозък

cerecloth ['siakbO]
n импрегниран с восък саван за балсамирани тела

cerement ['siamant]
n саван, покров
р1 погребални одежди

cerements n саван

ceremonial [seri'mounial]
I. 1. официален, церемониален
2. обреден
II. 1. егикет, церемониал
2. обред, ритуал

ceremonious [seri'mounias]
1. по/съобразеи с етикета
2. тържествен, официален, церемониален
3. държащ на/придържащ се към етикета

ceremony ['serimani]
1. церемония, церемониал, обред
master of celeinonics даремониалмайстор, конферансие, водещ забавно телевизиоино и пр. предаване
2. тържественост, церемониалност, официалност
3. придържане към етикета
to stand (up) on CEREMONY държа на/спазвам формалностите/етикета
not to stand on CEREMONY with не се стеснявам от/не се церемоня с
without CEREMONY безофициалности, непринудено
without further CEREMONY направо, безцеремонно

Ceres ['siariiz]
n мит., астр. Церера

cerise [se'riiz]
а, n вишневочервен (цвят)

cerography [sia'rografi]
n изк. писане/рисуване/гравиране с/върху восък

ceroplastic [siara'plaestik]
1. изк. a моделиран от восък
2. n ваяне с восък, церопластика, восъчни фигури

cert [se:t]
1. n si. t. несъмнено нещо, сигурна работа
2. сп. кон, който със сигурност ще спечели състезанието, фаворит

certain ['sa:tn]
1. сигурен, уверен, убеден (of в)
to know for CERTAIN зная със сигурност, съвсем съм сигурен
to make CERTAIN (that) осигурявам си, проверявам, уверявам се в/че, разг. сигурен/убеден съм, че
2. сигурен, несъмнен, положителен
he Is CERTAIN to come той непременно ще дойде
3. известен, определен (зо количество, време, място и пр.) -, a person of a CERTAIN age човек на известна/средна възраст (не дотам млад), to show a CERTAIN hesitation проявявам известно колебание
4. известен, някакъв, някой
to a CERTAIN degree до известна степей, донякъде
a CERTAIN peison called last niglit някакъв човек идвал снощи
a CERTAIN Mr Green is on die phone някой си г-н Грийн e на телефона
5. сигурен, изпитан (за средство, лек и пр.)

certainly ['sa:tnli]
1. сигурно, несъмнено, положително, безспорно
2. разбира се, непременно

certainty ['sa:tnti]
1. сигурност, увереност, убеденост
2. сигурност, неминуемост, неизбежност
3. сигурен/несъмнен факт
to know for a CERTAINTY зная със сигурност/с положителност
4. сигурност, осигуреност, обезпеченост

certes ['sa:tiz]
adv ост. разбира се, наистина, вярно

certifiable ['sa:tifaiabl]
1. удостоверим
2. подлежащ на освидетелствуване (особ. за душевноболен)
3. разг. явно луд. смахнат

certificate [sa'tifikat]
I. 1. документ, свидетелство, уверение, удостоверение
health CERTIFICATE медицинско свидетелство
2. диплома, атестат
II. 1. давам/издавам удостоверение, удостоверявам
2. атестирам

certificated [sa'tifikeitid]
1. освидетелствуван, зарегистриран
2. дипломиран, правоспособен

certified ['saitifaid]
1. заверен, удостоверен, проверен, разрешен, официално одобрен, гарантиран
CERTIFIED mail пощенска пратка с обратна разписка
2. дипломиран, правоспособен

certify ['sa:tifai]
1. удостоверявам, потвърждавам
давам показания (to за), гараитирам/поръчителствувам за
2. давам/издавам диплома/разрешително и пр., атестирам
3. легализирам (документ)
4. освидетелствувам (човек, особ. за психическо заболяване)
5. ост. съобщавам, уведомявам, уверявам

certitude ['sa:titju:d]
и сигурност, увереност, убеденост, несъмненост

cerulean [si'ru:li3n]
a небесносин

cerumen [si'ru:men]
n ушна кал

ceruse ['si3ru:s]
1. словно белило
2. козметично белило

cervelat ['S3:V3la:t]
n вид пушен свински колбас, сервелат

cervical ['saivikal]
a анат. шиен, тилен

cervine ['saivain]
1. от семейството на елените
2. приличащ на елен/сърна

cervix ['S3:viks]
1. и лат. (pi cervices) анат. шия
2. стеснена част на орган, шийка (особ. на матка), ервикс

cesarean вж. caesaican

cesarewitch [si'zariwitJ]
n ежегодни конни състезания в Нюмаркет. cess n данък

cess n ирл. bad CESS to злото да стигне (някого)

cessation [81'5е1,Гп]
n прекъсване, прекратяване, спиране
CESSATION of hostilities примирие

cesser ['sess]
n юр. прекъсване (на плащам и пр.), изтичане (на срок и пр.)

cession ['seJn]
n юр. отстъпване на права/територия и пр., цесия

cesspit ['sespit]
1. боклукчийски трап
2. помийна яма

cesspool ['sespu:l]
n помийна яма/шахта, клоака (и прен)

cestode ['sestoud,'sestoid]
n зоол. тения, панделка

cestoid вж. cestode

cetacean [si'teiJn]
1. a от семейството на китовете, китоподобен
2. n бозайник от семейството на китовете

cetacions [si'teiJas]
вж. cetacean

ceteris paribus ['keit3ri:s'pa:ribas]
adv лат. ако всички други неща/елементи/фактори са равни/останат непроменени

ceylonese [sil3'ni:z]
1. ист. a цейлонски (сега шриланкски)
2. n цейлонец (сега жител на Шри-Ланка)

cha [tfa:]
n чай

chaconne [J3'kan]
1. ист. бавен испански танц
2. муз. шакона

chafe [tfeif]
I. 1. търкам, разтърквам, стоплям чрез разтриване
2. жуля, ожулвам (се), протривам (се), протърквам (се)
3. ядосвам (се), дразня (се), ям (се) (at, under)
4. губя търпение, нервнича
II. 1. ожулване, протриване, протрито място
2. раздразнение, яд
to be in a CHAFE раздразнен/ядосан съм

chafer ['tJeif3]
вж. cockchafer

chaff [tJa:f]
1. плява (и прен.), слама
to separate wheat from CHAFF прен. различавам доброто от лошото
2. некачествено нещо, неравностоен заместител
to be caught with CHAFF лековерен съм, лесно се хващам на въдицата
3. метални ленти/жици, изхвърляни във въздуха за заглушаване на радиолокация и пр. chaff v режа/нарязвам сено/слама. chaff n шега, закачка, задявка, chaff v шегувам се, закачам се, задявам се, поднасям леко

chaff-cutter ['tfa:f,kAt3]
n машина за нарязване на фураж

chaffer ['tfa;f3]
у споря, пазаря се (за цена и пр.). chaffer n спор, пазарлък, пазарене. chaffinch n зоол. чинка (Fringilla coelebs). chafing-dish n n спиртник/мангалче и пр. за приготвяне/затопляне/поддържане топло на яденето на трапезата

chaffinch n зоол. сипка

chagrin ['Jaegri:n]
I. n раздразнение, разочарование, огорчение
II. v обик. pass раздразвам, разочаровам, огорчавам
to be/feel CHAGRINed огорчен съм (at, by от)

chain [tTein]
I. 1. верига, синджир, верижка, ланец
door CHAIN верига за подсилване на заключена врата
2. pi вериги, окови (и прен.)
3. планинска верига
4. редица, поредица, верига, серия, система (от събитш, доказателства и пр.)
5. еднотипни магазини/хотели и пр., собственост на една фирма/предприятие и пр.
newspaper CHAINs вестникарски тръстове/обединения
6. хим. атомна верига в молекула
7. сгъваема метална пръчка за измерване на дължина
мярка за дължина (66 фута)
8. фигура в танц (кадрил и пр.)
9. attr верижен, сериен
II. 1. оковавам във вериги (и с down)
2. завързвам/затварям/закрепявам с верига, приковавам, обвързвам
III. n ост. хан
Great С. деспот, влиятелен критик

chain-armour ['tfein,a:m3]
n ризница от метални брънки

chain-bridge ['tJein,brit^]
n висящ на вериги мост

chain-gang [tieingaei]
n затворници/каторжници, оковани с една обща верига

chain-mail ['tJein'meil]
вж. chain-annonr

chain-pump ['tfeinpAnip]
n нория, кофъчен елеватор (за вода и пр.)

chain-reaction ['tfeinri'aekfn]
n хим., физ. верижна реакция (и прен. -за събития и пр.)

chainsmoke ['tJeinsmouk]
v паля цигара от цигара, пуша непрекъснато

chain-smoker ['tJeinsmouk3]
и човек, който пуши без прекъсване

chain-stitch ['tfeinstitf]
n декоративен бод синджир

chain stores ['tJein,st3:z]
n pi еднотипни магазини, собственост на една фирма/предприятие

chain-wheel ['tJeinwkl]
я тех. зъбчато колело с верижна трансмисия

chair ['^еэ]
I. 1. стол
to take a CHAIR сядам
2. ръководно място, ръководство (на катедра и пр.), професура, кметска длъжиост
alderman, etc. above/past the/below the CHAIR градски съветник, който вече е/който още не е заемал кметска длъжност
3. (място на) председателствуващ/председател (на събрание, обед и пр.), to be in the/take the CHAIR председателствувам, председател съм
to appeal to/address the CHAIR обръщам се към председателствуващия
to leave the CHAIR закривам събрание/заседание
4. ам. елекрически стол за екзекуции
to go/get/be sent to the CHAIR ам. бивам екзекутиран на електрически стол
5. жп. металическа релсова подложка
6. ист. столносилка
II. 1. нося на ръце/ (като) на стол (победител в състезания, избори и пр.)
2. въвезCHAIRдам официално в длъжност
3. председателствувам/ръководя събрание

chair-bed ['tJe3bed]
n кресло, което се разгъва и става легло

chair-borne ['^еэЬэ:п]
a воен. разг. административен, небоеви
CHAIR-BORNE troops неизлизащ в полети състав

chair-car ['tJea'ka:]
n жп. салон-вагон

chairlady ['t^leidi]
n жена, председателствуваща (събрание и пр.), председателка

chair-lift ['tfealift]
n en. открит лифт

chairman ['tJeaman]
n председателствуващ (събрание и пр.), председател
to act as CHAIRMAN председателствувам

chairmanship ['tJeamanJip]
n председателство
to be called to the CHAIRMANSHIP бивам избран за председател

chairperson ['tJeapaisn]
n лице, председателствуващо събрание и пр. (жена, мъж.)

chair-warmer ['tfeawaima]
n ом. ленивец, лентяй, безделник

chairwoman ['tJeawumsn]
вж. n (pi-women) chairlady

chaise [Jeiz]
1. файтон
2. post-chaise

chaise longue ['Jelzial]
n pp. шезлонг

chalcedony [ksl'sedani]
n минер, халцедон

chalcopyrite [kaelka'paiarait]
n минер/халкопирит

chaldean [kaei'dhan]
1. a халдейски
2. n халдеец, халдейски език

chaldron ['tJoildran]
n мярка за въглища (около 1,60 куб. м)

chalet ['.faelei]
1. овчарска дървена колиба в Алпите
2. малка дървена вила в швейцарски стил
3. бънгало

chalice ['tJaelis]
1. винена чаша със столче, бокал
2. църк. чаша за причастие, потир
3. поет. чашка на цвят

chalk [tf3:k]
I. 1. варовик, креда
2. тебешир, креда за рисуване
3. знак/отметка с тебешир
not to know CHALK from cheese нишо не разбирам, пълен невежа съм
his CHALK is up кредитът му се изчерпи
to stump/walk one's CHALK si. измъквам се
better by a long/by long CHALKs къде-къде/далеч по-добър
not by a long CHALK разг. никак, ни най-малко, съвсем не
to walk the CHALK (-line) държа се безупречно, спазвам строго правилата на приличието
II. 1. пиша/отбелязвам с тебешир
2. намазвам/нацапвам с тебешир
3. наторявам с варовик
chalk out набелязвам, скицирам (план и пр.), chalk up отбелязвам с тебешир (сметка, точки при игра и пр.), бележа/маркирам с тебешир, бележа, отбелязвам, зарегистрирам (успехи и пр.) написвам с тебешир на дъска заобяви

chalk-pit ['tJa:kpit]
1. кариера за варовик
2. варница

chalky ['tJaiki]
1. варовит (за вода, почва и пр.)
2. покрит/нацапан с тебешир
3. блед като тебешир

challenge ['tJaelinc^]
I. 1. призоваване/покана за състезание/съревнование и пр., ист. повикване на дуел
to meet/take up a CHALLENGE приемам/отзовавам се на покана и пр
2. предизвикване, предизвикателство, заплаха
3. юр. възражение, отвод (на съдебен заседател)
4. нещо трудно, но интересно и мобилизиращо
5. съмнение. протест
to bring something into CHALLENGE поставям под въпрос, оспорвам
6. воен. искане на паролата (от часовой)
7. мед. проба за имунитет
II. 1. извиквам, повиквам, поканвам, предизвиквам (на борба, съревнование, състезание, дуел и пр.) -, хвърлям ръкавица на
2. подлагам на изпитание, мобилизирам
3. поставям под съмнение, оспорвам
I CHALLENGE you to do it я ce опитай да го направиш, ха направи го де
4. възразявам срещу, протестирам
5. юр. правя отвод на (съдебен заседател), отхвърлям (твърдения)
6. събуждам, предизвиквам (интерес, желание)
7. воен. искам паролата (за часовой)
8. правя проба за имунитет

challenger ['tJ^linc^a]
1. човек, който поканва/предизвиква/оспорва
2. сп. претендент за шампионската титла
3. юр. човек/страна, правеща отвод/възражение

challenging ['tJaelin'dzin]
1. предизвикателен (за поглед и пр.)
2. призоваваш, предизвикващ (на борба, състезание и пр.)
3. интересен, стимулиравд, мобилизиращ

challis ['t^xlis]
n лек мех плат

chalybeate [ka'libiit]
a съдържащ желязо (за вода, извор и пр.)

chamber ['tfeimba]
I. 1. стая, спалня
р1 мебелирани стаи
2. pi адвокатска кантора, кабинет на съдия, съдебна зала
to hear a case in CHAMBERs разглеждам дело по съкратено производство
3. зала (за аудиенции и пр.)
4. камара (в парламент), double CHAMBER system пол. двукамарна система
5. CHAMBER of Commerce/Trade търговска камара
6. анат. кухина, бот. алвеола
7. дупка (в скала, почва)
8. тех. камера
9. патронник, гнездо (на револвер)
10. chamber-pot
II. 1. дълбая, издълбавам
2. настанявам/затварям в стая
3. разделям на отделения
III. a муз. камерен

chamberlain ['tTeimbalein]
1. n 1управляващ кралски дворец, камерхер, шамбелан
2. висш дворцов сановник
Lord CHAMBERLAIN of the Household висш сановник в английския кралски двор, упражняващ цензура върху пиеси и театри
3. управител на имение на благородник
4. касиер/ковчежник на дружество

chambermaid ['tJeimbameid]
n камериерка (и в хотел)

chamber-music n камерна музика

chamber-pot ['tJeimbapat]
n нощно гърне, цукало

chambray ['Jaembrei]
n текст, лек намучен плат на райета/карета

chambre [fa:m'brei]
в pp. затоплен (за червено вино)

chameleoiric [kamnli'onik]
a непостоянен, променлив

chameleon [ka'mi:lian]
n зоол. хамелеон (и прен.)

chamfer ['tfaemfa]
I. n тех. скъсен ръб/кант, фаска, жлеб, канелюр
II. 1. издялвам, рендосвам
2. правя фаска/жлеб

chami [kxzm]
1. пропаст, бездна
2. празно място, празнота

chamis ['Jaebli:]
n бяло сухо бургундско вино

chamois ['Jaemwa:]
1. дива антилопа (Rupicapra)
2. шведска кожа, велур (и CHAMOIS-leather)
3. гюдерия
шамоа, замша. chamomile camomile

champ [tJaemp]
I. 1. дъвча, хрупам, хапя
2. проявявам нетърпение/раздразнение, скърцам със зъби
CHAMPing at the bit изгарящ от нетърпение
II. n si. шампион

champagne [faem'pein]
1. шалмаиско (вино)
2. бледожълт цвят

champaign n равнина, открито поле

champaing [Jxm'pein]
n открито поле, равнина

champers ['lxmpaz]
вж. si. champagne

champion ['tfaempian]
I. 1. борец, юнак, герой
защитник, поборник (of на, за)
2. ел. победител в състезание, шампион
the CHAMPION team отборът първенец
a swimming CHAMPION шампион по плуване
3. голям специалист, майстор (ло нещо), CHAMPION at telling stories умел разказвач
4. животно/растение и пр., получило първа награда в съревнование/на изложба и пр
5. attr първокласен, най-добър, премиран, великолепен, чудесен
a CHAMPION liar ненадминат лъжец
that's CHAMPION! разг. великолепно! чудесно!
II. v боря се за, подкрепям, поддържам, защищавам

championship ['tiaempianfip]
1. защита, подкрепа
2. ел. шампионат
3. сп. шампионска титла

champleve [Jaempla'vei]
n фр. емайл върху издълбана основа

chance [tiams]
I. 1. случай, случайност
by (mere) CHANCE съвсем случайно
do you by any CHANCE know... знаеш ли/да знаеш случайно...
as CHANCE would have it разг. по една случайност, не щеш ли
2. риск, случайност, късмет, съдба
games of CHANCE хазартни игри
to take one's CHANCE осланям се на късмета си, поемам риск, правя нешо на късмет
I am not taking any CHANCEs няма/не искам да рискувам
3. възможност, надежда, изглед, вероятност, шанс
to stand a CHANCE имам (известна) вероятност/възможност/изгледи (of за, да с ger), not to have a ghost of a/a dog's CHANCE нямам абсолютно никакъв шанс/вероятност
to give someone a CHANCE давам някому възможност (да направи, да докаже и пр. нещо)
to do something on the CHANCE правя нещо с надежда (of да с ger), on the off CHANCE със слаба надежда, на слука
4. удобен случай, възможност
now is your CHANCE сега е моментът, използвай случая
it's a CHANCE in a thousand такъв случай рядко се пада
the CHANCE of a lifetime шанс, който едва ли ше се повтори/който не е за изпускане
to have an eye/to look to the main CHANCE гледам собствения си интерес, интересчия съм
even CHANCE равни възможности, еднакъв шанс
5. attr случаен, непредвиден (за събрание, посетител и пр.)
II. 1. случвам се (и безл.)
I CHANCEd to be out, it CHANCEd that I was out случайно бях излязъл
a taxi CHANCEd by случайно мина едно такси
to CHANCE on/upon намирам/срещам случайно, попадам случайно на, натъквам се на
2. поемам риск, рискувам
to CHANCE a scolding правя нещо с риск да ми се скарат
to CHANCE it разг., to CHANCE one's arm si. опитвам, рискувам
to CHANCE one's luck опитвам си късмета

chancel ['tfamsl]
n източната част на църква с олтара

chancellery ['tJainslari]
1. канцлерско звание
2. канцлерство (сграда)
3. канцелария (на легация, консулство и пр.)

chancellor ['tJainsala]
1. канцлер
the Lord (High), the CHANCELLOR of England председател на Камарата на лордовете и министър на правосъдието (в Англия) -, CHANCELLOR of the Exchequer министър на финансите в Англия
CHANCELLOR of the Duchy of Lancaster английски министър, представляващ кралицата (обик. без портфейл)
2. ректор на университет
CHANCELLOR's office ректорат
3. юридически съветник на владика
4. канцлер (министърпредседател в Австрия, ФРГ), главен секретар на посолство

chance-medley ['tJa:ns,medli]
n юр. непреднамерено убийство

chancery ['tJainsari]
1. С. отделение във върховния съд на Англия, разглеждащо дела, необхванати от обичайното право (и Court of C.)
in CHANCERY в процес на разглеждане (за дело), под опеката на министъра на правосъдието в Англия, сп. за боксъор с глава, заклещена под мишницата на противника, в безизходно положение
2. ам. съд, в който се разглеждат по съвест дела, необхванати от статутното и обичайното право
3. канцелария на посолство/консулство и пр
4. архив

chancre ['Jxqka]
n мед. венерическо заболяване шанкър

chancy ['tJainsi]
a несигурен, рискован

chandelier [Jaendalia]
n полиелей

chandler ['tJamdIa]
1. свещар (който прави, продова свещи) (и wax-CHANDLER)
2. бакалин, тарговец
ship's CHANDLER търговец, който снабдява кораб с провизии

chandlery ['tJa:ndlari]
1. магазин/склад за свещи
2. бакалия

change [tJeindz]
I. 1. сменям, променям
слагам чисти дрехи, белъо (и на легло, завивки, покривки и пр.), to CHANGE q.'s coat обличам си друго палто
it won't take me five minutes to CHANGE за по-малко от пет минути ще се преоблека
to CHANGE for dinner преобличам се/обличам се официалио за вечеря
he CHANGEd out of his overalls and into a lounge suit той съблече работния си комбинезон и си облече всекидневен костюм
2. сменям, прекачвам се на друг влак/параход/самолет и пр
3. меня, сменям, разменям
to CHANGE hands сменям собственика си, минавам от ръка на ръка (за къща, кола и пр.), to CHANGE places with разменямe си местатa с
to CHANGE foot оправям си крака, влизам в крак (при маршируване), to CHANGE one's feet разг. преобувам се
4. меня (се), изменям (се), променям (се)
обръщам (се), превръщам (се) (into в)
to CHANGE for the better подобрявам се
to CHANGE for the worse влошавам се
his face CHANGEd back to its usual expression лицето му придоби отново обичайното си изражение
5. разменям, развалям (обик. банкноти на по-дребни пари), to CHANGE a cheque/a postal order изплащам/получавам стойността на чек/пощенски запис
6. променям се, мутирам (за глас)
7. преминавам от една фаза в друга (за луна и пр.)
8. променям се от прилив към отлив и обратно
change aboat (постоянно) меня/променям решението, намерението, мнението/позициите си
change down авт. (пре) минавам на по-малка скорост
change for заменям за, сменям с
change off редувам (се), сменям (се) (with с), променям, сменям (време, място и пр.)
change over правя промяна, преминавам към нещо друго
change round пpaвя разместване, размествам (мебели и пр.), сменям (тема на разговор и пр.)
change to променям, сменям на/в, минавам от едно нещо на друго
we've CHANGEd to central heating преминахме на парно отопление
change up авт. (пре) минавам на по-голямя скорост, увеличавам скоростта
II. 1. смяна, промяна, замяна
for a CHANGE за разнообразие
2. сменяне на дрехи/белъо (и на легло), дрехи за преобличане
3. изменение, промяна
CHANGE of life климактериум
CHANGE of voice мутиране на гласа
the last great CHANGE смъртта
CHANGE for the better подобрение
CHANGE for the worse влошаване
the barometer is at CHANGE барометърът показва промяна на времето
4. остатък, ресто, дребни пари
to get CHANGE for a one-pound note разменям/развалям банкнота от една лира
small CHANGE дребни пари, прен. лек разговор, незначителни/банални забележки
to give CHANGE връщам ресто на купувач (за касиер в магазин и пр.), to get no CHANGE out of someone sl. не мога да надвия/надхитря/изиграя някого, от него нищо не мога да откопча
take your CHANGE out of that! разг. нищо повече няма да получиш, ако щеш! много ти здраве
5. борса (и 'Change)
6. различии начини на биене на камбани
to ring the CHANGEs прен. правя/казвам нещо по най-различни начини
to ring the CHANGEs on a subject разг. опявам на някаква тема, повтарям и потретвам
7. смяна на фазите на луната, особ. новолуние

changeability [tJeilic^a'biliti]
n променливост. изменяемост, променчивост. непостоянство

changeable ['t.fein]
1. променлив, променчив, непостоянен
2. изменяем, променим

changeful ['tfein^ful]
a непостоянен, постоянно менящ се

changeless ['tjeindlis]
a постоянен, неизменен

changeling ['t^ein^lig]
a сменено дете (особ. в приказките)

change-over ['tjeindouva]
1. n 1-смяна, превключване
2. изменение, радикална промяна

channel ['tfaeni]
I. 1. легло/корито на река
2. проток, пролив, канал
the (English) С. Ламанш
3. олук, жлеб, улей
4. рад. телев. метров сектор, тръба, канал
5. листа на магнетофонна лента
6. арх. канелюра
7. средство за съобщение, връзка, канален път
II. 1. прокарвам канал (и) през
2. правя/издълбавам жлеб/улей/канелюра
3. пускам по канал
4. отправям, насочвам (сили. средства и пр.)

chans ['tiairas]
n вид наркотик, хашиш

chant [tJa:nt]
I. 1. песен, монотонно пеене
2. чърк. песнопение
II. 1. поет. пея, възпявам
2. пея/повтарям монотонно
3. църк. пея псалми
4. скандирам, повтарям (лозунги)

chanter ['tJa:nt3]
1. църковен певец, псалт
2. свирка на гайда
3. ам. хорист, солист на църковен хор

chanterelle [tJiEnta'rel]
1. пачи крак (гъГю)
2. най-тънката струна на инструмент (банджо и пр.)

chanteuse [Га:1]
1. n фр. певица
2. певачка

chanticleer ['tJaenti'lclia]
и домашен петел (и от басни)

Chantilly [Ja:n'ti:ji]
1. вид фина френска дантела
2. разбита подсладена сметана

chantry ['tfa:ntri]
1. дарение за отслужване на литургии за душата на дарителя
2. свешеници, църкви, получили такова дарение

chanty [faenti]
и моряшка трудова песен

chaos ['keios]
и голяма бъркотия, безредие, хаос

chaotic [kei'otilt]
a безреден, объркан, хаотичен

chap [tfaep]
I. v (-рр-) 'напуквам (се), нацепвам (се) (за кожа на ръце и пр., за устий, суха земя)
II. n напукване/нацепване на кожата на ръцете/на устните и пр. (особ. от студ)
III. 1. челюст
2. буза
CHAPfallen с увиснала челюст, прен. мрачен, унил. потиснат
IV. n разг. човек, момче
old CHAP като обръщение приятелю, друже, драги
good/nice CHAP симпатичен/добър човек, симпатяга

chaparajos [Jxp3'rei(h)ous]
n мекс. кожени каубойски панталони

chaparral [tJaepa'rael]
и ам. гъсталак, шубрак

chap-book ['tJaepbuk]
n евтина книжка с народни приказки, балади, и пр., продавани от странствуващи търговци

chape [tJeip]
1. метална част на ножница
2. гайка на каиш/колан

chapel ['tfiepi]
1. малка църква/параклис, особ. към частна къща/институт/заведение и пр
2. църква към университет/колеж и пр., богослужение/посещение на богослужение в такава църква/параклис
to keep/to miss CHAPEL ходя/не ходя редовно на църква
3. страничен параклис към/допълнителен олтар в по-голяма църква/катедрала
4. сектантска/неангликанска църква
5. печ. сдружение/събрание на печатарски работници
6. CHAPEL of ease малка църква/параклис, построен за богомолци, живеещи много далеч от църквата, към която се числят
CHAPEL-goer сектант

chapelry ['tJaepIri]
n район, обслужван от малка квартална църква или параклис

chaperon ['Jaeparoun]
I. n възрастна/омъжена жена, придружаваща младо момиче на бал и пр., компанъонка
II. v придружавам (младо момиче) на бал и пр. (за по-възрастна или омъжена жена)

chap-fallen a прен. клюмнал, убит

chapiter ['tJaepita]
n арх. капител на колона

chaplain ['tJaeplin]
1. свешеник в армия/флота и пр
2. свещеник, обслужваш малка църква или параклис към частна къща/институт/заведение и пр., капелаи

chaplet ['tfxplit]
1. венец, венче, панделка за глава, малка диадема
2. малка броеница
3. огърлица

Chapman ['tJaepman]
n (pi-men), ист. странствуваш търговец

chapped a напукан

chapter ['tfaepta]
1. глава на книга
to cite/give CHAPTER and verse цитирам точно пасаж/изказване и пр.
a CHAPTER of accidents поредица от нешастия/беди/непредвидени случки
enough on that CHAPTER стига по този въпрос/тема
2. период, епоха, епизод
to the end of the CHAPTER до самия край
3. законопроект, приет на парламентарна сесия
4. клон на печатарско и пр. сдружение
5. управително тяло на катедрала/монашески/рицарски орден, събрание на такова управително тяло

chapter house ['tfaepta.haus]
1. помещение, където се събира катедрален съвет
2. ам. клуб на организация

char [tfa:]
I. v (-гг-) чистя къща и пр. (за чистачка)
to go out CHARring ходя да чистя по чужди къщи
II. вж. charwoman
III. v овъглявам (се), обгарям
IV. n зоол. вид пъстърва (Salvelinus)
V. n si. чай

charabanc ['Jierabxq]
n ост. екскурзионен автобус

character ['kxrakta]
I. 1. характер (на човек), a щап of CHARACTER човек с характер
2. характер, естество, качество, биол. отличителен белег/признак
in the CHARACTER of в качеството си на, като
3. име, репутация, реноме
a man of bad CHARACTER човек с лоша репутация
to have a CHARACTER for honesty ползвам се с име на честен човек
to redeem one's CHARACTER възвръщам си доброто име
CHARACTER assassination очерняне на човек, особ. обшественик, с цел да се дискредитира
4. писмена препоръка, характеристика. референции
certflicate of (good) CHARACTER адм. удостоверение за честност иблагонадеждност
5. видна/известна личност
public CHARACTER виден общественик
6. характер, стил, собствена физиономия
7. действуващо лице, образ в литературно произведение и пр
8. театр, и пр. роля
to be in CHARACTER в ролята съм си, типичен/характерен съм
to be out of CHARACTER не съм в ролята си, не подхождам, не съм в същия стил, не хармонирам
CHARACTER actor характерен/жанров артист
CHARACTER comedy комедия на характери
CHARACTER sketch кратка пиеса, чийто герой е твърде индивидуализиран/ексцентричен, кратка характеристика
9. разг. субект, екземпляр, тип, оригинал, терк
a bad CHARACTER лош човек, съмнителна личност
he's quite a CHARACTER разг. той е голям чешит, той е забележителен човек
10. писмен знак, буква, цифра, иероглиф, азбука, писмо
11. шифър, шрифт, почерк
II. v ряд. характеризирам, определям, надписвам, описвам

characteriess ['kaeraktalis]
1. безхарактерен, безволев
2. безинтересен, без индивидуалност, обикновен
3. без референции, без препоръка

characteristic [kaerakta'ristik]
I. a характерен, отличителен
типичен (of за)
CHARACTERISTIC piece муз. жанрова пиеса
II. 1. отличителна черта (на човек)
2. характерен/отличителен белег
3. грам., мат. характеристика

characteristically [kxrakta'ristikii]
adv по характерен/типичен начин
CHARACTERISTICALLY he refused както можеше да се очаква от него, той отказа

characterization [kxraktarai'zeiJn]
1. охарактеризиране, характеристика
2. обрисовка на характер в роман, пиеса и пр

characterize [.kaerakta'raiz]
1. охарактеризирам, обрисувам характер
2. служа като характерен/отличителен белег/признак, отличавам
3. определям (характер)
I should CHARACTERIZE him as energetic бих ro определил като/бих казал, че е енергичен

character-study ['kaerakta.stAdi]
n лит. психологичен анализ

charade [Jэ'га:]
n игра на отгатване на думи чрез драматизирано представяне на отделните им срички и на думите като цяло, шарада

charcoal ['tfaikoul]
I. 1. дървени въглища
2. мед. въглен
3. изк. въглен
a CHARCOAL drawing рисунка с въглен
4. CHARCOAL (grey) тъмносиво
II. v пиша/рисувам с въглен

charcoal-burner ['tJ^koul.baina]
1. въглишар
2. печка за дървени въглища

charcoal-furnace ['tfa:koul,fo:nis]
n пещ/трап за горене на дървени въглища, жижница

charcoal-pan ['tra:koul,pxn]
n мангал

chare n домашна работа

charge [tfaid;]
I. 1. пълня, напълвам, зареждам (оръдие с експлозив, ел. батерия и пр.), товаря, претоварвам (помет), насищам (въздух и пр.), пълня, напълвам (съдове, чаши и пр.)
2. възлагам на
натоварвам (някого) (with с)
3. задължавам, давам указание на, изисквам от, заповядвам на
4. обвинявам, държа отговорен (with в, за)
CHARGEd with theft обвинен в кражба
CHARGEd with neglecting his duty обвинен, че не изпълнява задълженията си
5. искам цена, вземам такса и пр., вписвам в/минавам по сметка (сума и пр.)
to CHARGE an account with all the expenses включвам всички разноски в сметката
CHARGE it to/on my account минете го/пишете го на моя сметка
how much do yon CHARGE for...? колко струва... колко искате/вземате за...? каква е таксата за... /цената на...? I'd like to CHARGE this dress минете тази рокля на сметката ми
calls CHARGEd for телефонните разговори се заплащат (в хотели и пр.)
6. щурмувам, атакувам, нападам, хвърлям се срещу
to CHARGE down upon връхлитам върху
7. воем. поставямщик за атака, насочвам оръжие
to CHARGE bayonets приготвям пушките за атака на нож
8. хер. украсявам (герб) с фигура
II. 1. пълнеж, заряд (на оръжие, ел. батерия и пр.), зареждане, разг. доза наркотик
2. прен. заряд
3. цена, такса
list of CHARGEs ценоразпис
tariff CHARGE for calls тел. тарифа за заплащане на телефонии разговори
по CHARGE for admission вход свободен/безплатен
free of CHARGE безплатно
4. разноски
at one's own CHARGE на собствени разноски
surplus CHARGE надценка
5. парично задължение
mortgage CHARGE лихва по ипотека
6. поръчение, задължение, отговорност, грижа, опека, управление, контрол
in CHARGE of отговорен/отговарящ за, завеждащ, комуто е поверен (някой, нещо)
in the CHARGE of поверен на, под грижата/опеката/контрола/командата/ведомството на
to give someone in CHARGE предавам някого на полицията
to take CHARGE of поемам грижата/отговорността за, заемам се с, поемам контрола върху/ръководството на, разг. ставам неудържим, бивам изпуснат (за неща)
the brakes broke and the car took CHARGE спирачките се счупиха и шофъорът загуби контрол върху колата
under the CHARGE of под ръководството/командата на
7. товар, бреме
8. нареждане, поръчение, предписание (особ. на съдия към съдебни заседатели, на владика към свещеници и пр.)
9. обвинение (of в), обвинителен акт
to bring/to lay a CHARGE of something against someone давам някого под съд за нещо, подвеждам някого под отговорност за нещо
on a CHARGE of murder/of having murdered по обвинение за убийство
to dismiss a CHARGE прекратявам дело
10. задържане, арестуване
to take someone in CHARGE арестувам някого
11. повереник, нещо, поверено на някого
12. църк. паство
13. воен. пристъп, щурм, (стигнал за) атака
to return to the CHARGE подновявам атаката (особ. при спор)
14. сп. футб. атакувам с тяло (противник)
15. връхлитане, втурване
16. si. ритник

chargeable ['tfaidpbl]
1. подлежащ на облагане, платим
2. който заслужава да бъде укорен/упрекнат/обвинен (with за, в)
3. който може да бъде вменен/приписан (to на)
прибавен/минат на сметката (to на)
4. който може да стане бреме, тежест (to за)

charge account ['tla:d;a'kaunt]
n ам. търг. текуща сметка на постоянен клиент в магазин

charge d'affaires ['Ja^eidaeTea]
n (pi charges d'affaires) фр. заместник-посланик, шарже д 'афер

charge-hand ['tJaic^haend]
и отговорник, ръководител на бригада

charger ['tjaid^]
I. n ост. голям плосък съд, тепсия, поднос
II. n воен. кавалерийски кон, поет. кон

charge-sheet ['tJaac^iJi:t]
nсписък на арестуваните лица и обвиненията, направени срещу тях

chariady ['tiaileidi]
вж. charwoman

charily ['tJearili]
adv внимателно, предпазливо, сдържано

chariness ['tJearinis]
1. предпазливост, неохота
2. сдържаност, пестеливост (на думи, похвали и пр.)

chariot ['tfaeriat]
I. 1. ист. колесница
2. поет. каляска
II. v возя (се) с колесница

charioteer [.tJaeria'tia]
1. колесничар
2. С. съзвездието Колар

charisma [ka'rizma]
1. изключителна дарба/талант
2. способност за увличане на предани и ентусиазирани последователи
3. голяма привлекателност, непреодолим чар/обаяние

charitable ['tJaeritabI]
1. благотворителен
2. щедър
3. благ, доброжелателен, великодушен, снизходителен

charity ['tJaeriti]
1. благотворителност, милосърдие
CHARITY begins at home човек трябва да се грижи най-напред за най-близките си
2. милостиня, подаяние
3. великодушие, доброжелателност, снизходителност
4. щедрост
5. благотворително заведение/фондация
to leave money to charities завещавам пари на благотворителни заведения
CHARITY boys/girls питомци на благотворително заведение
in/out of CHARITY от обич/милосърдие
CHARITY school училище, издържано от дарения, приют за сираци

charivari ['Ja:ri'va;ri]
1. врява, глъчка, олелия, тупурдия
2. ам. шеговита серенада на младоженци

charlatan ['Jailatan]
n шарлатанин, особ. знахар

charlatanism ['Jailatanizm,-nri]
n шарлатания, шарлатанство, знахарство

charles's wain ['tJa:lziz'wein]
n съзвездието Голямата мечка

Charleston ['tjailstan]
n чарлстон (танц)

charley horse ['1Га:1!Ьз:8]
n ам. si. болезнено схвавдане, спазма в ръката/крака

Charlie [1^:11]
1. n si. глупак, лице, човек
2. pi женски гърди
3. ам. виетнамец, особ. виетнамски войник

charlock ['tJailok]
n бот. див синап

Charlotte ['^ailat]
n готе. плодов сладкиш, шарлота
CHARLOTTE russe бишкоти, слепени с разбита сметана, крем и пр

charm [tJa:m]
I. 1. магия, заклинание
2. привлекателност. обаяние, чар. очарование
р1 женски чар. сексапил
3. амулет, муска. талисман, дребно украшение, несено на верижка или гривна
like a CHARM много успешно, съвършено
II. 1. омагъосвам
2. очаровам, пленявам, омайвам
to CHARM out of изтръгвам като с магия (тайна, съгласие и пр.) от
3. доставям удоволствие/наслада
to have/bear a CHARMed life имам невероятен късмет, избягвам като по чудо злополуки и нещастия
CHARM away успокоявам, смекчавам (болка), пропъждам като с магия (скръб. грижи)

charmer ['tfa:m3]
1. чаровен/обаятелен човек, особ. жена
2. шег. чародейка, чародеец
3. вълшебник, заклинател

charmeuse ['Jaimaiz]
меха копринена материя

charming ['tfa:mir]
a прелестен, очарователен, пленителен

charnel-house ['tfarnal.haus]
n костница

charon ['kearan]
n мит. Харон

chart [tJa:t]
I. 1. морска карта
2. диаграма, таблица, график, табло, схема, чертеж
II. 1. нанасям на карта, правя карта/схема и пр
2. планирам, запланувам

charter ['tJaita]
I. 1. харта, грамота, устав, право
the Great CHARTER ист. Магна харта либертатум
2. наемане на кораб/самолет и пр
II. 1. давам право/разрешително/привилегия на
2. наемам/давам под наем (кораб, самолет и пр.)
3. ам. основавам, учредивам

chartered ['tfaitad]
1. който е получил харта/грамота/устав, привилегирован
CHARTERED accountant експерт-счетоводител
2. нает, даден/взет под наем, поръчан, чартърен (за самолет, кораб и пр.)

charter-member ['tJaita.memba]
n член-основател (на дружество и пр.)

charter-party ['tJa;t3,pa:ti]
n търг. договор за наемане на кораб и доставка на стоки, чартър

chartism ['tJaitizm]
n ист. чартизъм, работническо движение в Англия 1836-48г.

chartist ['tJa;tist]
n ист. чартист

chartreuse [Ja:'tr3:z]
1. ликъор шартръоз
2. бледозелен цвят, резеда

chartulary вж. cartulary

charwoman ['tJa:wuman]
n приходяща чистачка в къща/учреждение и пр

chary ['tfeari]
1. предпазлив
to be CHARY of внимавам да не (с ger)
2. сдържан, пестелив, скъп (на думи и пр.), to be CHARY of one's praises не обичам много да хваля, скъп съм на похвали

chase [tfeis]
I. 1. ходя на лов за
2. гоня, преследвам
3. изгонвам, пропъждам (away) (from, out of), отмахвам, отстранявам
4. рам. тичам, бързам, хуквам (after след)
CHASE yourself si. махай се, пръждосвай се
II. 1. лов, гонитба, преследване
to give CHASE to подгонвам. погвам
in CHASE of на лов за, по дирите на
2. място за ловуване, участници в лов, право на ловуване
3. дивеч, преследвано животно
4. преследван кораб и пр
III. 1. дуло, цев, отвор
2. вдлъбнатина, жлеб
3. печ. щифт
IV. 1. гравирам
2. издълбавам/украсявам с релеф
3. правя нарез

chaser ['.tJeisa]
1. преследвач
2. ам. женкар
3. ав. изтребител
4. рам. глътка/чашка ракия/вода и пр. след друго питие

chasing ['tJeisiq]
I. n гонене, гонитба, преследване
II. 1. гравиране
2. релефно/издълбано украшение

chasm n пропаст, бездна, празнота

chasse [fa:s]
I. n чашка ликъор след кафе и пр
II. n фр. вид плавна танцова стъпка

chassis ['lxsi]
n (pi chassis) тех. шаси

chaste [tJeist]
1. целомъдрен, девствен, непорочен, чист
2. скромен, приличен
3. чист, строг, прост, без нищо излишно

chasten ['tieisn]
1. наказвам
2. ограничавам, дисциплинирам, сдържам, обуздавам, смирявам
3. изчиствам, опростявам (стил, творба)

chastened ['tieisnd]
1. опомнил се, смирен
2. изтънчен, смекчен

chastise [tJae'staiz]
v налагам (телесно) наказание, бия

chastisement ['tJxstizmant]
n (телесно) наказание, бой

chastity ['tJaestiti]
1. целомъдрие, девственост, непорочност, чистота
2. чистота, строгост, простота (на стил и пр.)
3. безбрачие

chasuble ['tlxzjubl]
n филон (църковна одежда)

chat [tJxt]
I. 1. приятелски/интимен/лек разговор
2. непринудена беседа
to have a CHAT (with) побъбрям си
II. v (-tt-) водя непринуден/приятелски/интимен разговор, побъбрям си (with с)
to CHAT someone up si. интимнича с/занасям някого, беседвам непринудено с някого
III. n вид пойна птица (Epthianura, Icteria, Saxicola)

chateau ['1а:1ои]
n (pi chateaux) фр. замък

chatelaine ['lxtalein]
1. домакиня на голям дом
2. ист. верижка към женски колан за носене на ключове и пр

chattel ['tJietl]
1. pi движим имот
goods and CHATTELs лично имущество, лични веши
CHATTEL mortgage ам. ипотекиране на движим имот
2. крепостник, роб

chatter ['tJxta]
I. 1. бъбря, бръшолевя, дърдоря, дрънкам
2. тракам, потраквам (за пби. машина и пр.)
3. крякам, цвърча (за птица)
4. тека буйно/шумно, бълбукам (за поток, струя и пр.)
II. 1. бърборене, брътвеж, бръщолевене, дрънкане, глъч
2. тракане, потракване
3. кряскане, цвърчене
4. бълбукане (на поток)

chatterbox ['tJxtabaks]
n бъбрица, бърборко (особ. за дете), кречетало

chatty ['tJieti]
a бъбрив, приказлив, словоохотлив
a CHATTY letter писмо, пълно с новини/дребни подробности и пр

chaucerian ['t^siarian]
a лит. чосъровски, характерен за Чосър

chauffeur ['^оиГ]
I. n шофъор, шофиращ
II. 1. шофирам
2. превозвам с моторна кола

chauffeuse ['Jouraiz]
n жена шофъор

Chautauqua [tJa't3:kwa]
n ам. лятна школа/курсове

chauvinism ['louvinizm]
n шовинизъм

chauvinist n шовинист

chauvinistic a шовинистичен

chaw [tJa:]
v ост. вулг. дъвча (особ. тютюн) -, CHAWbacon презр. прост/недодялан човек

cheap [tJi:p]
I. 1. евтин, на сметка
2. евтин, долнокачествен, долнопробен (и преч.), CHEAP conduct долно/непристойно държане
to hold CHEAP не ценя, презирам
to feel CHEAP чувствам се неудобно/принизен/не на място, не съм добре, отпаднал съм
to make oneself CHEAP подценявам се, подбивам авторитета/репутацията си
on the CHEAP разг. евтино
to buy something on the CHEAP купувам нещо на сметка
schools run on the CHEAP училища. за издръжката на които се отделят минимални средства
3. повърхностен, неискрен (за чувства и пр.) -
4. получен с ниска лихва (за пари, заем)
5. незначителен. без всякаква стойност
II. 1. евтино
2. лесно, леко, без затруднение
to get off CHEAP отървавам се леко/евтино

cheapen ['tJhpan]
1. поевтинявам
2. понижавам цената/стойността на
3. обезценявам (се)
4. омаловажавам, подценявам, говоря с пренебрежение, подбивам авторитета/репутацията на, очерням

cheap-jack ['1Гпр^аеk]
I. n уличен продавач, амбулантен търговец на евтини стоки по панаири и пр
II. a долнокачествен, евтин, без всякаква стойност

cheaply a евтино

cheapness n евтиния, долно качество

cheat [tJi:t]
I. 1. измама, мошеничество
2. измамник, мошеник
II. v l. изигравам, измамвам, надхитрям, служа си с измама, постъпвам нечестно
to CHEAT someone out of something вземам нещо от някого чрез измама
to CHEAT at cards играя нечестно, мамя
2. залъгвам (глада си и пр.), to CHEAT time убивам времето
to CHEAT the journey старая се да направя по-неусетно пътуването
3. si. изневерявам (on на)

check [tfek]
I. 1. и т1шахм. заплашване на царя, шах, обявяване на шах
2. внезапно спиране/задържане, отпор, пречка, спънка, препятствие, спирачка
to keep/hold in CHECK възпирам, сдържам, обуздавам, контролирам
3. воен. временен неуспех, незначително поражение
4. лов. загубване на следа, прекъсване
6. проверка, проучване, преглед, контрол
7. знак за отметка, белег, знак
8. етикет, багажна разписка, гардеробен номер/бележка, контрола
9. ам. карти жетон to cash/hand/pass in one's CHECKs разг. умирам
10. ам. сметка в ресторант и пр
11. ам. чек
12. каре, кариран плат
13. attr контролен, кариран, на квадрати
14. ам. мерило, критерий, стандарт
II. v l. шахм. обявявам/давам шах
2. спирам (се), сдържам, задържам, възпирам, забавям
3. проверявам, проучвам
сверявам, контролирам (и с on, up, upon, ам. out)
4. разг. мъмря, коря, порицавам
5. лов. спирам се при загубване на следа (за куче)
6. ам. предавам/приемам (багаж, дрехи и пр.) на гардероб
7. ам. правя отметка, слагам белег/знак
8. ам. причинявам напукване
9. ам. отговарям/съответствувам точно, съвпадам напълно
10. ам. давам/подписвам чек на
check in давам на гардероб, оставям срещу разписка, наемам стая, регистрирам се (в хотел и пр.), регистрирам/удостоверявам присъствието си (на конгрес и пр.), разписвам се в присъствена книга, минавам през контрола при заминаване от летище
check off отмятам, правя отметка (при проверка и пр.), елиминирам
check out плащам сметката си и напущам (ресторант, хотел и пр.), отписвам от регистъра на хотела (лице, платило сметката си и заминало), разписвам се в присъствена книга на излизане от работа, минавам през контрола при пристигане на летище, оказвам се в изправност, излизам верен (при проверка)
маркирам покупките на купувач и заплатената за тях стойност (за касиер в магазин), плащам на касата за покупките си (на излизане от магазин на самообслужеане), check up (on) проверявам, правя проверка на, правя щателен преглед, особ. медицински
I'll CHECK up on the matter ще проверя, ще видя как стой работата
check with сверявам с, съвпадам с, съответствувам/отговарям на, ам. консултирам се/съветвам се с

checked [tJelct]
a кариран, на квадрати

checker ам. chequer
v шаря, разнообразявам, нанасям квадрати

checkerboard n шахматна дъска

checkered a разнообразен, пъстър

checkers ['tfekaz]
n pi с гл. в sing ам. дама (игра), CHECKERS (man) пул от игра на дама

check-list ['tfeklist]
n пълен списък (на имена, заглавия и пр.) за бърза справка

checkmate ['tfekmeit]
I. 1. шахм. (даване/обявяване на) мат
2. пълно поражение
3. безизходно положение
II. 1. давам/обявявам мат
2. нанасям пълно поражение на
3. обърквам плановете на

check-nut ['tfeknut]
n тех. контрагайка

check-off ['tfekaf]
n удържане на профсъюзен членски внос и пр. от заплатата

check-out ['tJekaut]
1. уреждане на сметка и напускане на ресторант/хотел и пр
2. краен срок за освобождаване на стая в хотел и пр. (и CHECK-OUT time)
3. отписване на посетител от регистъра на хотел и пр
4. последна проверка на техническата изправност на самолет при излитане/кацане
5. каса в магазин на самообслужване

check-point ['tJekpoint]
n контролно-пропусквателен пункт

checkroom ['tek,nim]
n ам. гардероб (в хотел, театър. на гара)

check-up ['tJekAp]
n проверка, контрола, щателен преглед (и медицински)

checkweighman ['tfekweiman]
n (pi-men) мин. контролъор на изкопаните въглища

cheddar ['tJeda]
n чедър (вид сирене)

cheek [tJi:k]
I. 1. страна, буза
CHEEK by jowl съвсем близо един до друг, глава до глава, близки
to one's own CHEEK само за себе си
to turn the other CHEEK приемам, смирено, не отвръщам на (обида, нападка и пр.)
2. pi s!. бутове, задник, седалищни части
3. нахалство, безочливост, дързост, наглост, дебелоочие
to have a CHEEK проявявам нахалство, нахален съм
to have the CHEEK to имам нахалството/дръзвам/позволявам си да
4. тех. чело на чук, челюст на клещи и пр., каса на врата
II. v говоря грубо/държа непристоен език/отвръшам нахално на

cheek-bone ['tfhkbolin]
n ябълчна кост, скула

cheekily a нахално, безсрамно

cheekiness ['tfi:kinis]
n безочливост, нахалство, дързост

cheeky ['tfi:ki]
a нахален, дързък, безочлив. нагъл

cheep [tfi:p]
I. n писукане, пиюкане
not a CHEEP разг. ни гък, ни мък
II. v писукам, пиюкам

cheer [lJis]
I. 1. одобрителен вик, радостно възклицание
ура! three CHEERs for три пъти ура за, да живее
two CHEERs ирон. неособен ентусиазъм
2. pi одобрителни викове, аплодисменти
Bronx CHEERs si. освиркване. дюдюкане
3. душевно състояние, настроение
to be of good CHEER бодър/обнадежден съм
what CHEER7 как си? как се чувствуваш
4. храна, ядене и пиене
to make a good CHEER пня, ям и се веселя
П with good CHEER охотно, с радост
II. 1. утешавам, давам кураж на, ободрявам, насърчавам
CHEER up утешавам (се), ободрявам (се), развеселявам (се)
CHEER up! горе главата! кураж
2. аплодирам, приветствувам, викам ура за
to CHEER on насърчавам с викове

cheerful ['фэГи1]
1. бодър, весел
2. жив, ободрителен, приятен
3. радостен, доволен, щастлив
4. светъл, радващ, развеселяващ
5. охотен

cheerfulness ['tfiafulnis]
n бодрост. добро/радостно настроение

cheerio [tfiari'ou]
1. int разг. на сбогуване довиждане
2. ряд. здравей
3. при пчече наздраве!

cheerless ['tfialis]
a безрадостен, тъжен, мрачен, потиснат

cheers ['tJiaz]
ml разг. наздраве! (при пиене)

cheery ['tfiari]
1. весел, жизнерадостен, жив
2. топъл, сърдечек
3. светъл, приятен, ободряващ

cheese [tJi:z]
I. 1. сирене, кашкавал, пита кашкавал
hard CHEESE лош късмет, беда
2. плодът на горски слез
3. кръгло плоско нещо
4. гъст мацмалад, пестил
5. ам. si. дръвник, тъпак
6. (big) CHEESE si. важна личност, голяма клечка
quite the CHEESE, that's the CHEESE si. тъкмо което/както трябва
II. v si. l. спирам
обик. imp CHEESE it спри! престани! стига! CHEESEd (off) отегчен. раздразнен
2. ам. si. обик. imp внимавай! бягай, опасност!

cheeseburger ['tJi:z,b3:g3]
n кюфте с парче сирене в/върху него

cheesecloth ['lJiiz.kloB]
n тензух

cheesemonger ['tfi:zmAiga]
n сиренар, маслар, торговец на млечни продукти

cheese-paring ['tJi:z,pE3rii]
1. хора на кашкавал (тънко обелена)
2. ам. нещо незначително/без всякаква стойност
3. скъперничество, стиснатост
4. attr стиснат, скъпернически
CHEESE-PARING policy политика на крайни икономии

cheesocake ['tJi:zkeik]
1. сладкиш с извара
2. si. снимка на разголено красиво женско тяло (в реклама)

cheesy ['tJi:zi]
1. като/с вкус на/направен със сирене
2. si. евтин, долнокачествен

cheetah ['ф:1э]
n вид дребен леопард, дресиран за лов на елени

chef [Jef]
и фр. главен готвач в хотел, ресторант и пр

chef-d'oeuvre [Jei'd3:vr]
n (р/chefs-d'oeuvre) фр. шедъовър

chela ['tJeila]
I. n будистки послушник, ученик
II. n (pi chelae) зоол. клещи (на рак и пр.)

chemical ['kemiki]
1. a химически
CHEMICAL engineering индустриална химия
CHEMICAL warfare химическа война
2. n химикал

chemise [Je'mi:z]
1. женска долна риза
2. рокля с кройка на риза

chemist ['kemist]
1. химик
2. аптекар
CHEMIST's shop аптека, дрогерия

chemistry ['kemistri]
n химия

chemotherapy [kemou'Oerapi]
n мед. химиотерапия

chemurgy ['kema^i]
n ам. клон на приложната химия

chenille [f3'ni;l]
n кадифен/плюшен шнур

cheque [tJek]
n чек
to cash a CHEQUE осребрявам чек
to draw a CHEQUE on давам/подписвам чек на името на

cheque-book ['tJekbuk]
n чекова книжка

chequer ['tfeka]
I. 1. чертая/нанасям квадрати по, нашарвам с квадрати
2. разнообразявам (и прен.)
II. 1. pi дама (игра)
2. карирана материя

chequered ['tJekad]
1. кариран
2. пъстър, изпъстрен, шарен
CHEQUERED shade шарена сянка
3. прен. разнообразен, променлив
a CHEQUERED career живот/кариера, изпълнена с превратности

cherish ['tferif]
1. грижа се нежно за
2. обичам много, ценя високо, скъпя
3. храня, подхранвам, питая, лелея
4. пазя грижливо, крия, тая

cheroot [Ja'ruit]
n англоинд. пура с отрязани краища

cherry ['tferi]
I. n череша, черешово дърво (като дървен материал)
two bites at a CHERRY неуверена/колеблива постъпка
II. 1. черешов, вишнев
CHERRY brandy вишновка
2. черешов, вишнев, яркочервен (за цвят)
CHERRY lips устни с цвят на зряла череша

cherry-brandy n вишновка

cherry-pie ['tJeri.pai]
1. сладкиш/пай с череши/вишни
2. бот. градински хелиотроп

cherry-tree ['tJeritri;]
n бот. черешово/вишнево дърво

chert [tf3:t]
n вид кварц, подобен на кремък

cherub ['tJerab]
църк. херувим

cherubic [tJe'ru:bik]
1. пълничък, розовичък кръглолик, много послушен (за дете)
2. ангелски, като ангел, невинен

chervil ['tf3:vil]
и бот. ароматична подправка кервел (Anthriscus cerefolium)

Cheshire ['tfeJa]
n 0 to grin like a CHESHIRE cat хиля се с широка замръзнала усмивка
CHESHIRE cheese вид сирене, подобно на чедър

chess [ties]
n шах, шахмат (игра)
CHESS-board шахматна дъска
CHESS-men шахматни фигури
CHESS-player иrpaч нa шах, шахматист

chess-board n шахматна дъска

chess-man n шахматна фигура

chest [tJest]
1. сандък, ракла, шкафче, ковчеже
CHEST of drawers скрин
medicine CHEST домашна аптечка
2. каса, ковчежничество, фондове, пари
3. гръден кош, гърди
to get something olf one's CHEST разг. казвам си го и ми олеква
to hold/keep one's cards/play close to one's CHEST предпазлив/скрит/потаен съм

chested ['Jestid]
и и пчет.
flat/hollow-CHESTED с плоски/хлътнали гърди

chesterfield ['tJestafuld]
1. вид софа/канапе
2. едноредно горно палто. обик. с кадифена яка

chestnut ['tJesriAt]
I. 1. кестен (плод)
CHESTNUTwood кестеново дърво (като материал)
2. horse-chestnut
3. червеникаво-кафяв/кестеняв цвят
4. червеникаво-кафяв/дорест кон
5. изпъкналост от вътрешната страна на крака на кон
6. стар/изтъркан виц/анекдот
II. a червеникаво-кафяв, жълтеникаво-кафяв, шатен, дорест

chest-voice ['tJestvais]
n глас от най-ниския регистър, гръден глас

chesty ['tJesti]
1. разг. склонен към/страдащ от гръдно заболяване
2. разг. с голям гръден кош, гърдест
3. si. самоуверен, самомнителен, горд, надменен

cheval-glass [Ja'vaelglais]
n високо огледало в подвижна рамка

chevalier [Jeva'lia]
1. ист. рицар
2. кавалер на орден
CHEVALIER d'industrie фр. авантюрист, мошеник

chevaux de frize [Ja'vouda'friiz]
1. и pi фр. воен. рогатка
2. заострени железни/дървени пръти/шипове в/над ограда

Cheviot ['tfeviat]
n текст, шевиот

chevron ['Jevran]
1. воен. нашивка, шеврон
2. хер., арх. орнамент във формата на обърнато V

Chevy ['tJevi]
вж. chivvy

chew [tJu:]
I. 1. дъвча, сдъвквам, дъвча тютюн
2. прен. размишлявам, премислям, обмислям (и с on, upon, over)
to CHEW the cml прем. предъвквам, преживям
to CHEW the end/the food размишлява, предавам се на размисли
обмяслям (of)
like a piece of CHEWed string розг. уморен и отпаднал, като смазан
chew out ом. разг. кастря, хокам, наругавам, порицавам
to CHEW the hell out ofsomeone правя някого на кайма
chew over размишлявам върху, обмислям, обсъждам, разисквам предъвквам
chew up сдъвквам, схрусквам
to be CHEWed up им. si. ядосан/разгневен съм, победен/разгромен/разсипан съм, потиснат съм
II. 1. дъвкане, преживяне
2. тютюн за дъвкане

chewer ['tfu:3]
n човек, които дъвче тютюн

chewing-gum ['tluriDgAm]
n дъвка

chewy ['tJu:i]
a който може/трябва да се дъвче (за бонбони и пр.)

chianti [ki'aemti]
и сухо италиаиско (червено) вино

chiaroscuro [ki.aira'skurou]
1. n. жив. светлосянка, светлини и сенки
2. attr полуразкрит, загатнат

chiasmus [kai'aezmas]
n лит. обратен паралелизъм, хиазъм

chic [Jik]
1. a моден, елегантен, изискан, изящен, шик
2. n изисканост, изящество, шик, елегантност

chicane [Ji'kein]
I. 1. захващане за дреболии, извъртане, шикания
2. бридж шикан
II. 1. залавям се за дреболии, извъртам
2. служа си с измама, подвеждам, шиканирам

chicanery [J^keinari]
1. извъртания, измама, шикания
2. л/неверии доводи, софистика, извъртане

chichi ['Ji:Ji:]
1. претенциозен, претрупан, натруфен
2. придирчив, престорен, превзет
3. ом. моден, елегантен, шик (за заведение и пр.)

chick [tJik]
1. пиле, пиленце
2. малко дете
3. si. младо момиче

chickabiddy ['tJika.bidi]
n гал. пиленце (за малко дете)

chickadee ['tJikadi:]
1. вид американско синигерче (Parus, Penthestes)
2. галено обръщение към жена

chicken ['tfikin]
I. 1. пиле, ярка
she's по CHICKEN тя не е вече млада
to count one's CHICKENs before they are hatched прекален оптимист съм, действувам прибързано
2. пилешко месо, месо от домашна птица
3. млад човек, дете, неопитен човек
4. si. страхливец
5. състезание, включващо големи рискове и изискващо голям кураж
II. 1. страхлив
2. изплашен
3. изискваш прекалена дисциплина
III. v si. загубвам кураж, ставам нерешителен, проявявам малодушие (обик. с out)

chicken-breasted ['tfikin,brestid]
a със силно изпъкнала гръдна кост

chicken-feed ['trikinfiid]
1. храна за домашни птици
2. разг. незначителна сума пари, нещо малоценно

chicken-hearted ['tfikin,ha:tid]
a страхлив, малодушен, боязлив

chicken-livered ['tJikin.livad]
a плах, нерешителен, колеблив

chicken-pox ['tlikin.poks]
n мед. лещенка, варицела

chicken-wire ['tJikin.waia]
n телена мрежа

chick-pea ['tfikpi:]
n нахут, леблебия (Cicer arietinum)

chicory ['tJikari]
n бот. цикория

chide [tJaid]
v (chided, lcliid, chided, chidden) книж. гълча, коря, мъмря, смъмрям

chief [tfilf]
1. ръководител, началник, глава, разг. шеф
-in-CHIEF върховен, главен, най-висшият по ранг/чин
2. in CHIEF най-вече, особено, главно
3. вожд главатар (на племе и пр.)

chiefly ['tfi:fli]
1. преди всичко, на първо място
2. главно, предимно

chief of state ['tfi:fov,steit]
n държавен глава

chiefs a главен, пръв, ръководещ, основен, най-важен, върховен
the CHIEFS Justice върховен съдия
the CHIEFS priest първосвещеник

chieftain ['tfhftan]
1. вожд на племе
2. главатар на банда

chieftainship ['t.fi:ft9nsi,-fip]
n главатарство, водачество, положение/власт на вожд

chiff-chaff ['tfiftfaEf]
n дребна пойна птица (Phylloscopus collybita)

chiffon ['Jifon]
I. n текст, шифон (плат)
II. a лек, ефирен, прозрачен (за материя), лек, мек, пухкав, добре разбит (за тесто и пр.)

chiffonier [рГэ'шэ]
1. ниско подвижно бюфетче, използвано и за маса
2. ам. висок тесен скрин

chignon ['^:^э:п]
n кок с подплънка от (чужда) коса, шинъон

chil 1. изстудявам, охлаждам, съхранявам на хлад-но (за месо и пр.)
2. тресе ме, имам тръпки
CHILed to the bone премръзнал
3. измразявам, правя да премръзне, прен. убивам ентусиазма на, угнетявам, потрисам
4. метал, закалявам ' (ризтопт метал) чрез охлаждане

chilblain ['tfilblein]
n подуто измръзнало място (особ. на ръцете и краката)

child [tfaild]
1. дете, рожба (и прен.) -, чело, потомък
CHILD's детски
' CHILD's play прен. нещо много лесно, нещо съвсем незначително, играчка
with CHILD бременна
great/big with CHILD 'в напреднала бременност
this CHILD si. аз
2. наивен/неопитен/несамостоятелен човек
3. последовател, привърженик
4. продукт, резултат (of на)

child-bearing ['tfaildbearir]
n раждане на деца

childbed ['tJaildbed]
n ост. раждане
CHILDBED fever родилна треска

childbirth ['tfaildbarO]
n раждане
she died in CHILDBIRTH тя умря при раждане

childhood ['tJaildhud]
1. детство, детинство
second CHILDHOOD старческо вдетиняване
2. прен. най-ранен период на развитие

childish ['tfaildiJ]
1. детски
2. детински, наивен, смешен

childless ['tJaildlis]
a бездетен, без потомци

childlike ['tfaildlaik]
a прост, непринуден, невинен, откровен като дете, детски, детински

children вж. child

Chile вж. chilli

Chilean ['tfilian]
1. a чилийски
2. л чилиец

chiliad ['kiliad]
n хиляда, хиляда години, хилядолетие

chill [tfil]
I. 1. студ, мраз, хлад, хладина
to take the CHILL off позатоплям, сгрявам
2. прен. сковаване, вледеняване, униние
to cast a CHILL over поливам със студен душ
я CHILL went down my spine ледени тръпки ме побиха
the bad news cast a CHILL over us лошата новина ни потресе/смръзна кръвта ни
3. прен. студенина, хладина, смразяваща резервираност
4. настинка, простуда, студени тръпки, втрисане
to ' catch a CHILL настивам, простудявам се
II. 1. неприятно студен, премръзнал
2. прен. хла-ден, суров, обезсърчителен
3. метал, закален чрез охлаждане

chiller ['tJila]
1. n ам. отделение в хладилник с по-ниска температура
2. разказ, изпълнен с ужаси

chilli ['tJili]
1. лют червен пипер
2. пиперка, люто чушле, (сушена) люта чушка

chilly 1. хладен, неприятно студен, мразовит
2. смразяващ, вледеняващ (и прен.)
3. сдържан, неприветлив, хладен
4. чувствителен към студ, зиморничав
вж. CHILLI

chimaera вж. chimera

chime [t^aim]
I. 1. удар/звън на камбана
2. комплект от камбани, звънци
3. звън/мелодия на камбани и пр
4. мелодия, съзвучие, хармонично съчетание, напевност
in CHIME в хармоиия/съгласие (with с)
II. 1. бия, удрям час (за часовник), звъня/звънтя мелодично
2. в хармония съм (и с together, with)
отговарям, съответствувам си (with с)
to CHIME in пригласям, намесвам се в разговор, обаждам се, изразявам съгласие с това, което се говори
3. говоря/рецитирам напевно

chimera [kai'miara]
1. мит. химера
2. прен. неосъществимо желание/мечта, химера

chimerical [kai'meriki]
a нереален, аъображаем, неосъществим

chimip n цвъртене, цвърчене, чуруликане

chimney ['tJimni]
1. комин, димоотвод
2. лампено шише
3. кюнец, камина, огнище
4. кратер на вулкан
5. тясна пукнатина, процеп (в скала)

chimney-breast ['tfirnni.brest]
n издалека част в стена, където минават комини

chimney-cap ['tlimnikaep]
n пръстен/метален похлупак на комин, калпак

chimney-corner ['фтт^э:пэ]
n място/ниша за сядане до камина

chimney-piece ['tJimnipi;s]
1. рамка на камина/огнище
2. полица над камина/огнище

chimney-pot ['tJunnipai]
1. CHIMNEY-POT (lut) разг. цилиндър
2. тех. дефлектор

chimney-stack ['t^imnistxk]
1. комин (и фабричен)
2. група комини в обща тръба/отвор

chimney-swallow ['tJimni.swolou,-swift]
я лястовица (Chaetura pelagica)

chimney-sweep ['tJ'imniswi:p(э)]
и коминочистач

chimp [tJimp]
разг. chimpanzee

chimpanzee [tJimpan'zi:]
n зоол. шимпанзе

chin [фп]
I. n брада, брадичка
П CHIN-Jeep, up to the CHIN до уши, до гуша
to keep one's CHIN np запазвам бофост. та/веселостта си
to take on the CHIN получавам силен удар, понасям храбро/твърдо, запазвам самообладание, не падам духом
II. 1. държа/закрепям с брадата си (цигулка и пр.)
2. издигам се на лост до височината на брадата си
3. si. бъбря

china ['tJaina]
I. a китайски
II. 1. порцелан, фарфор
2. порцеланови съдове
3. atlr порцеланов, фарфорен

china clay ['tJaina'klei]
n каолин

china-closet ['tJaina.klazit]
n бюфет за порцеланови съдове

Chinaman ['tiainamxn]
1. китаец (често презр.), a CHINAMAN's chance ам. разг. много малък шанс
2. параход, пътуващ за Китай

Chinatown ['tfainataun]
n китайски квартал на град

chinaware ['tJainawea]
n порцеланови изделия

chinch [tfintf]
1. n ам. дървеница (и CHINCH-bag)
2. дребен вредител по житните растения (Blissus leucopterus)

chincherinchee ['tJintJarintJi:]
n многогодишно юж. -афр. растение (Ornithogalum thyrsoides)

chinchilla [tlin'tJila]
1. зоол. чинчила
2. кожа от чинчила

chin-chin [tlin'tJin]
1. ml разг. здравей
2. наздраве
3. довиждане

chine [tfain]
I. 1. гръбнак, месо от гръбнака, филе
2. било, хребет, зъбер
II. v разсичам (закалено животно) по гръбнака
III. n тясна клисура, ждрело

chinee ['tJaini:]
n si. китаец

chineese ['tlaini:z]
1. a китайски
CHINEESE boxes комплект от кутии, влизащи една в друга
CHINEESE copy буквално копне, сляпо подражание
CHINEESE checkers игра, подобна на халма
CHINEESE lantern книжек фенер, лампион
CHINEESE puzzle нещо много сложно и объркано
CHINEESE wall прен. кепреодолима бариера
CHINEESE white цинквайс
2. китаец
3. китайски език

Chinese 1. n китаец, китайка, китайски език
2. a китайски

chink [t.ruk]
I. 1. дрънкане, звънтеж (на пари, чаши и пр.)
2. si. пари, монети
II. v дрънкам, звъитя, правя да звънти
III. n цепнатива, пукнатина, тесен отвор, пролука, прен. вратичка, начин/средство да се заобиколи/избегне нещо
IV. v запушвам/изпушвам пукнатини
V. n презр. китаец

chino ['ф:пои]
1. намучен плат за военни униформи
2. дреха, ушита от този плат

chinoisene [fi':n'wa:zari:]
1. използуване/имитация на китайски декоративни мотиви
2. артикули с такива мотиви

Chinook [tli'nuk]
1. топъл сух вятър, който духа на изток от Скалистите планини
2. топъл влажен вятър, духащ южно от Скалистите планини

chinquapin ['tliqkapin]
n вид американски нискостеблен кестен (Castanopsis, Castanea pumila)

chintz [tJints]
n пъстра сатинирана басма, кретон

chip [tJip]
I. n 1-треска, тресчица, стружка, стърготина, отломка, шушка
to make CHIP боклуча
2. нащърбено/отчупено място (на чаша и пр.)
3. резенче, парченце
р1 нарязани на пръчици пържени картофи, ам. пържени картофи на тънки филийки (в пакетчета)
4. пул, жетон, чип
to cash/hand/pass in fr.'s CHIPs разчиствам си сметките, у мирам
5. тънка ивица дърво, слама и пр. (за плетене на кошници и пр.)
6. нарязване (на плод и пр.) на парченца
7. CHIP (shot) футб. късо високо подаване
a CHIP in broth/porridge/pottage нешо съвсем незначително
as dry as a CHIP много сух
not to care a CHIP пет пари не давам, не ме интересува
to carry/go about with/have/wear a CHIP on one's shoulder държа се предизвикателно, търся повод да се карам, озлобен съм
a CHIP of/off the old block дете, което много прилича на баща си, цял бащичко
when the CHIPs are down когато се стигне до същината/до главното/до критичния момент
II. 1. дялам, изсичам, дълбая
2. нащърбявам (се), чуплив съм, отчупвам края на
3. пържа картофи
4. режа/нарязвам (картофи и пр.) на тънки парченца
5. пробивам черупката си (за пиле)
6. разг. майтапя се с, присмивам се/подигравам се на
7. футб. подавам къса висока топка
chip in разг. намесвам се (безцеремонно) в разговор, обаждам се, изказвамсе, включвам се в начинание, давам своя дял/принос/лепта/помощ за
chip off отчупвам (се), откършвам (се)
chip out изсичам, издялвам

chip basket ['tlip,ba:skit]
n плетена кошница

chipboard ['t,fipb:d]
n строит, вид талашит

chipboards n дървени плоскости

chip-camng ['tJipka:vir]
n плоска резба с геометрични фигури

chipmunk ['tfipmAgk,-тлЦ]
n вид сев. -ам. катерица

Chippendale ['tlipandeil]
n стил английски мебели от XVIII в

chipper ['tfipa]
a ам. разг. весел, жив, закачлив

chippings ['tJipinz]
n pi ситно начукани камъни. (зо настилка на шосе и пр.), трошляк

chippy ['tfipi]
I. 1. нащърбен, чукнат (за порцемнов съд и пр.)
2. безинтересен, сух
3. неразположен, раздразнителен
II. 1. магазин за пържени картофи и риба
2. si. леконравно младо момиче, пропаднала жена, проститутка

chips ['tTips]
1. n мор. si. корабен дърводелец
2. n пържени ситно нарязани картофи

chirography [kai'ragrafi]
1. ръкопис, почерк
2. краснопис

chiromancy ['kairamaensi]
n гледане наръка, хиромантия

chiropedist [ki'rapadist]
n педикюрист

chiropody [ki'ropadi]
n педикюр

chiropractic [kaira'prasktik]
n мед. лекуване на болести чрез манипулации по гръбначния стълб и ставите, хиропраксис

chiropractor [kaira'prekta]
n човек, който лекува чрез манипулации по гръбначния стълб и ставите

chirp [tJa:p]
I. 1. цвъртя, цвърча, чуруликам
2. говоря весело/радостно
II. n цвъртене, цвърчене, чуруликане

chirpy ['tJ9:pi]
a разг. весел, жив, жизнерадостен

chirr [tfs:]
I. v цвъртя, цвърча, лея (за щурец и пр.)
II. n цвъртеж, цвъртене, цвърчене, църкане

chirrnpi ['tJirap]
v цвъртя, цвърча, чуруликам

chirrup 1. v цвъртя, чуруликам
2. n цвъртене, чуруликане

chisel ['tfizi]
I. n длето, секач
II. 1. сека, дялам, изсичам, издялвам, изрязвам, гравирам, вая, извайвам
2. измамвам, изигравам

chiselled ['tfizid]
1. ясно очертан
2. изваян (за черти на лице и пр.)

chit [tJit]
I. 1. мъничко дете
2. млада дребничка жена/момиче (често презр.)
3. ам. оперена млада жена/момиче
II. 1. кратко пйсъмце, бележка, кратка записка, нещо, отбелязано на листче
2. бележка за поръчка/дължима сума и пр

chit-chat ['tfit'lJaet]
n лек разговор, моабет, клюкарстване

chitin ['kaitin]
n зоол. хитин

chiton ['kaitan]
1. зоол. дребно мекотело (Chiton)
2. ист. риза. туника (у древните гърци)

chitterlings ['tJitaliDz]
и pi чревца (особ. като храна)

chivalrons ['Jivalras]
a рицарски, кавалерски, храбър, внимателен, галантен

chivalrous a рицарски

chivalry ['Jivairi]
1. рицарство, кавалерство, галантност
2. ост. рицарството, галантните мъже

chive ['tJaiv]
n вид ситен лук (Allium schoenoprasum)

chivvy ['tJivi]
1. r разг. гоня, преследвам
2. безпокоя, дразня, тормозя

chiz [tfiz]
r si. мамя, изигравам

chloral ['kbral]
n хим. хлорал

chlorate ['kloreit]
n хим. хлорат

chloric ['kl3:rik]
a хим. хлорен

chloride ['klo:raid]
n хим. хлорид
CHLORIDE of lime хлорна вар

chlorinate ['klarineit]
1. третирам с хлор
2. дезинфекцирам с хлор, хлорирам

chlorine ['kl3:rain]
n хим. хлор

chloroform ['kbrafolm]
I. n хлороформ
II. v лекувам/упоявам с хлороформ

chlorophyll ['klarafil]
n бот. хлорофил

chlorosis [kb:'rousis]
1. мед. форма на анемия у млади момичета
2. бот. хлороза

chlorous ['kloiras]
a хим. хлорист, хлорен

choc [tJak]
n разг. шоколад
CHOC-ice покрито с шоколад блокче сладолед (на клечка)

chock [tJbk]
I. 1. клин (за запиране на колело и пр.)
1. подставка, подложка, подпора
3. тех. амортисъор, лагер
II. 1. запирам, подпирам, слагам подложка/подпора на
2. мор. слагам на подложки
3. CHOCK (up) наблъсквам, натъпквам
препълвам, задръствам (with с)
III. adv нагъсто, одно до друго, натъпкано

chock-a-block ['tJJka'blok]
a разг. препълнен, претъпкан, задръстен (with с)

chocker [tJaka]
1. a si. преситен
2. отвратен

chock-full [tJakful]
a натъпкан/претъпкан до последна възможност, задръстен

chocolate ['tJbkalit]
I. 1. шоколад
2. шоколадени бонбони
3. какао, мляко с какао
4. шоколадов цвят
II. 1. направен от/с шоколад
2. с шоколадов цвят

chocolate-box ['tJakalit.baks]
1. красива кутия с шоколадени бонбони
2. прей. стереотипно романтичен стил на картини

chocolate soldier ['tfakalit.soulc^a]
n прен. войник, който не желае да се бие

Choctaw ['tJ3:kt3;]
n сп. фигура при пързаляне с кънки

choice [tfois]
I. 1. избиране, избор, право на/възможност за избор
to пме one's CHOICE избирам (си) от няколко, правя избора си
of one's CHOICE по свои избор/желание
at CHOICE по избор
by/for CHOICE за предпочитане
to have no CHOICE нямам избор/алтернатива
Hobson'sCHOICE без право на избор. без алтернатива
from CHOICE доброволно, с желание
2. грижлив подбор, умение за подбиране, вкус
3. богат избор
4. избраник, избрано/предпочетено нещо
5. най-доброто. най-хубавото. най-отбраното
II. 1. (добре) избран, отбрак, грижливо подбран
2. висококачествен, превъзходен
3. диал. придирчив, взискателен

choir ['kwaia]
I. 1. хор
2. църковен хор, мястото на хора в църква
II. v пея в хор

choirboy ['kwaiabai]
n момче хорист в църковен хор

choirmaster ['kwai9,ma:st3]
n диригент на хор, хормайстор

choir school ['kwai3,sku:l]
n училище към катедрала за подготвяне на църковни хористи

choke [tfouk]
I. 1. давя (се), душа (се), задушавам (се), задавям (се)
to CHOKE over one's food задавям се с храна/при ядене
to CHOKE with anger задавям се/задушавам се от гняв
to CHOKE to death умирам от/причинявам смърт чрез задушаване
2. запушвам (се), задръствам (се), заглушавам, приглушавам, задръствам (се), затлачвам (се)
choke back с мъка скривам/потискам/сподавям (чувство, сълзи и пр.), choke down с усилие гълтам храна и пр., прен. преглъщам, сподавям, потискам, сдържам
choke off убивам чрез задушаване, разубеждавам, обезсърчавам, спирам, възспирам, слагам край на, прекратявам (особ. насилствено)
3. разг. смъмрям, порицавам
choke up задушавам, задавям (се) (и от вълнение, яд и пр.), препълвам, претъпквам, задръствам, заприщвам, затлачвам, запушвам, заглушавам, приглушавам
II. 1. тех. въздуиша/дроселна клапа, запушалка
2. ел. дроселна бобина, дросел
III. n бот. сърцевина на артишок

chokeberry ['tJouk.beri]
я (плодът на) сев. -ам. храст (Aronia)

chokecheiry ['t,fouk,tJeri]
n (плодът на) сев. -ам. дива череша

choked ['tJoukt]
рр от choke, разг. разочарован, възмутен

choke-damp ['tlouk.daemp]
n мин. рудничен газ, гризу

choker ['tJouka]
1. шег. висока твърда яка
2. свещеническа яка
3. огърлица/колие по врата
4. завързан около врата ешарф

choking ['tJoukin]
1. задавящ (се), задушаващ (се)
2. сподавен

choky ['tJouki]
I. n si. затвор
II. 1. задушаващ (се), задавящ (се), задавен
2. стегнат, тесен

choler ['kola]
1. жлъч, яд, гняв
2. сприхавост, раздразнителност
3. ост. жлъчка

cholera ['kalare]
n мед. холера

choleric ['kalarik]
a раздразнителен, сприхав, гневлив

cholesterol [ka'lestaral]
n холестерин

chomp [tJomp]
v дъвча, хапя

choose [tJuiz]
1. избирам, подбирам (from, out of, between)
nothing/not much/little to CHOOSE between then няма много разлика между тях, те са горе-долу еднакви
cannot CHOOSE but нямам избор, трябва/длъжен съм да
2. избирам за (и с as, for)
they chose him as/to be their leader те го избраха за свой водач
3. намирам за уместно/добре, решавам, предпочитам, искам
we chose to go by train решихме да отидем с влак
I chose to stay where I was предпочетох да остана, където си бях

chooser ['tJuiza]
n човек, който избира/подбира
beggars cannot be CHOOSERs на харизан кон петалата не се гледат

choosy ['tJu:zi]
a разг. взискателен, претенциозен, придирчив

chop [tfap]
I. v (-рр-) 1-сека, насичам, разсичам, отсичам
to CHOP one's way through пробивам си път, като изсичам дървета, шубраци и пр
2. нарязвам на парчета, накълцвам (месо, зарзават и пр.) (и с up)
chop about сменям посоката си (за вятър), chop away отсичам
chop down отсичам, повалям (дърво и пр.), chop in si. намесвам се, вмесвам се, обаждам се
chop off отсичам
chop up нарязвам на дребно, надробявам, насичам
II. 1. удар (с брадва и пр.)
2. пържола, котлет
3. леко вълнение, причинено от насрещен вятър
4. уволнение
5. сп. кос удар
III. n (обик. рl) челюст (на животно и пр.)
IV. v (-рр-) внезапно променям посоката си (за вятър), to CHOP and change непостоянен/колеблив съм, често меня решенията/методите си
to chop round/about внезапно променям посоката си (особ. за вятър)
to CHOP words/logic споря от любов към спора
V. 1. търговска марка, сорт, качество
first/second-CHOP разг. първо/второ качество, първо/второкласен
2. лечат, подпечатан документ (особ. разрешително)

chop-chop ['tJ3p'tf3p]
adv, inl si. бързо, незабавно

chop-house ['tJaphaus]
n (евтин) ресторант

chopper ['tJapa]
1. къса секира
2. сатър
3. ел. тикер, прекъсвач
4. разг. хеликоптер
5. si. картечница

choppy ['tfapi]
a променлив (за вятър) -, развълнуван (за море)

chopsticks ['tJapstik^]
n pi чифт пръчици от дърво и пр., потребявани при ядене от китайци и др

chop suey [tJap'suli]
n вид китайско ястие с месо

choral ['koral]
1. a хоров
2. n муз. хорал

chorale [k3'ra:l]
1. хорал
2. група певци, хор

chord [k3;d]
I. 1. струна, корда
to strike a CHORD прен. звиквам/събуждам спомени, чувства и пр.
to touch the right CHORD успявам да трогна
2. анат. връзка
3. мат. хорда
II. n муз. акорд

chore [tfa:]
1. дребна ежедневна работа (особ. дошашна)
2. скучна/неприятна работа/задължение
3. pi домакинска/къщна работа

chorea [ko'ria]
п мед. хорея

choreography [kari'Dgrilfi]
n хореография

chorister ['karista]
1. хорист
2. солист на хор
3. choirboy

chortle [113:11]
I. v смея се тихичко/сподавено/ликуващо, кикотя се, хихикам
II. n сподавен смях, кискане, хихикане, кикот

chorus ['kairas]
I. 1. хор, хорова група
in CHORUS всички заодно, в хор
2. музикално произведение за хор
3. хоров/балетен състав в оперета/ревю и пр
4. припев, рефрен
5. действуващо лице, изпълняващо пролога/епилога и пр. в пиеса
6. хор в антична драма
II. v пея/говоря/повтарям в хор

chorus-girl ['k3:ras,ga:l]
n хористка/балерина в оперетен състав/ревю и пр

chose вж. choose

chosen p.p. от choose

chough [tfAf]
n червенокрака гарга (Pyrrhocorax)

chow [tJau]
1. китайска порода куче
2. si. храна

chow-chow ['tJau'tJau]
1. мешана туршия
2. китайско сладко от портокалови кори и пр
3. chow

chowder ['tfauda]
n ам. гъста супа/яхния от риба/миди със сланина, зарзават и пр

chrestomathy [kres't3ma9i]
и сборник с избрани откъси от литературни произведения, христоматия

chrism ['krizm]
n църк. светено масло, миро

Christ [kraist]
Христос, месия

christen ['krisn]
v давам име на, кръщавам

Christendom ['krisndam]
n християните, християнският свят

christening ['krisniq]
n кръщение, кръщавка

Christian ['kristjan]
I. 1. християнски
2. благочестив
3. разг. благоприличен, културен, свестен
II. 1. християнин
2. разг. свестен/разбран човек

Christianity [kristi'aeniti]
n християнство, християнска религия

Christianize ['kristjanaiz]
v похристиянчвам

christian name ['kristjan.neim]
n (собствено) име

christian science ['kristjan.saians]
n религиозна система за лекуване чрез вяра

Christmas ['krismas]
1. Рождество Христово, Коледа
2. attr коледен

christmas-box ['krismasbaks]
n коледен подарък, Паричен подарък за Коледа

christmas-card ['krismaska:d]
n коледна честитка

christmas eve ['krismasnv]
n Бъдни вечер

christmas-rose ['krismasrouz]
n вид кукуряк (Helleborus niger)

christmas season ['krismas'shzn]
n коледни празници

christmas-tide ['krismastaid,-taim]
вж. christmas season

christmas-tree ['krismastri:]
n коледно дърво, елха

chromatic [kra'rnaetik]
1. цветен, багров
2. муз. хроматичен

chrome [krourn]
n хром, хромова боя

chromic ['krournik]
a хим. хромов, съдържащ хром

chromium ['kroumiam]
и хим. хром

chromium-plated ['kroumiam,pleitid]
1. хромиран
2. npeн. претенциозно декоративен

chromolithograph ['krouma'lieagraif]
n цветна литография

chromosome ['kroumasourn]
n биол. хромозом

chronic ['kronik]
1. дълготраен, продължителен, хроничен (за болеет, състояние и пр.) -, CHRONIC invalid/patient човек, страдащ 07 хронично заболяване
2. постоянен, вкоренен, закоравял
CHRONIC doubts вечни съмнения
3. si. лош, силен, неприятен

chronicle ['kroniki]
I. n хроника, летопис
II. 1. отбелязвам/вписвам хронологически (събития и пр.)
1. жур. пиша/водя хроника (във вестник, списание и пр.) -, хроникирам

chronicler ['kranikia]
1. летописец
2. хроникъор

chronological [.krana'la^iki]
a хронологичен, хронологически

chronology [kra'nalat^i]
1. хронология
2. хронологична таблица

chronometer [kra'namita]
n хронометър

chronometry [kra'namitri]
и научно/точно измерване на времето

chrysalis ['krisalis]
1. какавида, пашкул
2. подготвително/преходно състояние, стадий

chrysanthemum [kri'saen6imam]
n хризантема

chryselephantine [kriseli'faentain]
v покривам/облицовам със злато и слонова кост (статуя и пр.)

chthonian ['(k)eounian.'(k)e3nik]
a гр. мит. обитаваш ада/подземния свят (за богове, духове)

chub [^лЬ]
n главуш (речна риба) (Leuciscus cephalus)

chubby ['tJAbi]
a пълничък, закръглен, топчест, кръглолик

chuck [tJAk]
I. n патронник на струг
II. v слагам/закрепвам в патронник на струг
III. 1. разг. хвърлям, изхвърлям, захвърлям, мятам, запращам
2. разг. отказвам се от, зарязвам, изоставям, напускам
CHUCK it! si. спри! престани! стига
3. погалвам, потупвам лекичко (особ. под брадичката)
chuck away изхвърлям, пропилявам (реме пари, възможности)
chuck out изпъждам, изхвърлям (някого от събрание, заведение и пр.), отхвърлям (предложение, законопроект и пр.), chuck over хвърлям, прехвърлям, подхвърлям (нещо на близко разстояние)
chuck up зарязвам, изоставям (работа и пр.), спирам
IV. n si. изгонване, натирване, уволнение
to give someone the CHUCK скъсвам с някого, уволнявам някого
V. 1. пиле, пилекце (и като галено обръщение)
2. къткане (на кокошки) -
3. подвикване, подканване (на кон)
VI. 1. плешка от говеждо месо
2. si. храна

chucker-ont ['tfAka'aut]
n човек, който отстранява от събрания/заведения и пр. смутители на реда

chuckle ['tJAkI]
I. 1. подсмивам се, кикотя се, кискам се, хихикам, смея се тихичко/под мустак
2. злорадствувам
ликувам, тържествувам (over над)
3. кудкудякам
II. 1. сподавен смях, кискане, кикот, хихикане
2. кудкудякане

chuckle-head ['t.fAklhed]
n разг. глупак

chuckle-headed ['tJAkl.hedid]
a ризг. глупав

chuff I. n грубиян
II. v пъхтя, пуфкам (за локомотив и пр.)

chufled ['tJAft]
1. a si. доволен, възхитен
2. недоволен

chug [tfAg]
r (-gg-) пухтя, пъхтя (за мотор и пр.)

chum [tJAiTi]
I. 1. близък приятел, другар
2. съквартирант
3. a new CHUM австрал. новопристигнал преселник, невежа
II. (-mm-) разг. живея в една стая/квартира (with с)
to CHUM up with сближавам се/сприятелявам се с
III. 1. буталка за избиване на масло
2. гюм

chummy ['tJ^mi]
1. разг. дружески, приятелски, близък, интимен
2. общителен

chump [tfAmp]
1. чукан
2. дебелият край на нещо, дебело парче месо
3. разг. глава
off one's CHUMP луд, побъркан (от вълпение и пр.)
4. si. будала, глупак

chunk [tJAqk]
1. чукан
2. дебело парче, голям къс/комат/резен, буца (сирене и пр.)
3. им. нисък набит човек, дребен як кон
4. им. значително количество/сума

chunky ['tJADki]
1. a буци
2. нисък и набит, дребен и як

chunter ['tJAnta]
1. говоря неразбрано
2. оплаквам се, мърморя

church [tJa:tn]
I. 1. църква, храм
2. the CHURCH църквата (като институт), the Established C., the CHURCH of England англиканската църква
to go to CHURCH ходя/отивам на църква, черкувам се, венчавам се
3. християните, християнският свят
4. духовенството
'духовническата професия
to go into/to enter the CHURCH ставам свещеник
5. atir църковен
II. v отслужвам благодарствена литургия (особ. за жена след благополучно раждаче), завеждам в църква за някакъв обред

church-goer ['tfa:tf,goua]
n черковник, богомолец

churchman ['tJa;tfman]
1. член на (англиканската) църква
2. духовник
з. черCHURCHMANовник, църковен деятел

churchwarden ['tJa:tf'w3:dn]
1. църковен настоятел, епитроп
2. дълга глинена пула

churchwoman ['tJ9:tJ,wuman]
1. жена. член на (англиканската) църква
2. им. активна църковна деятелка

churchy ['1Га;1Л]
1. фанатично правоверен, нетолерантен
2. прекалено отдален на църквата и църковната дейност
3. подобен на/като църква

churchyard ['tJa:tfja:d]
1. църковен двор
2. гробище в църковек двор
CHURCHYARD cough кашлица, издаваща/симптом на смъртоносно заболяване/вещаеща смърт

churl [tJa:l]
1. невъзпитан човек, грубиян
2. скъперник, стипца, скръндза
3. ист. селянин, селяк

churlish ['tJa:liJ]
1. невъзпитан, груб
2. скъпернически, свидлив, стиснат

churn 1. бия/избивам масло
2. бъркам, разбивам, разпенвам
3. пеня се, плакна се, кипя (за течност)
to CHURN out произвеждам механично, вадя продукция
4. изкарвам голямо количество некачествена продукция

chut [tJAl]
int за изразяване на нетърпение е!

chute [fu:t]
1. улей за спускане на трупи и пр
2. стръмен наклон
3. бързо течение на река
4. шахта
refuse CHUTE шахта за (стриване на) отпадъци
5. детска пързалка
6. разг. парашут

chutney ['tJAtni]
и вид лютеница, сое за подправка

chyle [kail]
n физиол. млечен сок, хилус

chyme [kaim]
n физиол. стомашна каша, химус

cicada [si'keida,si'kaila]
n зоол. цикада, жътвар

cicatrice ['sikatris]
1. белег от заздравяла рана
2. белег на кората/стеблото на дърво и пр

cicatrix ['sikatriks]
вж. cicatrice

cicatrize ['sikatraiz]
v зараствам. заздравявам (за рана)

cicerone [^^'гоип]
n (pi-т) ит. екскурзовод

cider ['saida]
n ябълково вино, сайдер

cider-press ['saids.pres]
n преса за изстискване на ябълков сок

ci-devant [si:d3'va:n]
a фр. бивш, предишен

cigar [si'ga:]
n пура

cigar-case n табакера

cigarette [siga'ret]
n цигара (ам. и cigaret)
CIGARETTE holder цигаре

cigarette-case [siga'ret.keis]
n табакера

cigarette-end [siga'ret.end]
n угарка от цигара, фас

cigarette-holder [siga'ret.houlda]
n цигаре

cigarette-paper [siga'ret.peips]
n цигарена хартия

cigarette-stub [siga'ret.stAb]
вж. cigarette

cigar-holder [si'gai.houlda]
n мундщук за пура

cigar-shaped [si'ga:Jeipt]
a цилиндричен със заострени краища

ciliary ['siliari]
a бот. отнасящ се до реси/ресни

ciliate ['silieit(id)]
1. с мигли/клепки/ресници
2. бот. с реси/ресни

cilice ['silis]
и (дреха от) плъстена материя

cilium ['siliam]
1. анат. мигла, клепка, ресница
2. бот., зоол. реса, ресна, ресичка

cimmerian [si'miarian]
1. кимерийски
2. тъмен, мрачен, непрогледен (за мрак, тщ и пр.)

cinch [sintJ]
I. 1. ремък, колан, подпръг (на кон)
2. пристягане
3. si. нещо съвсем сигурно, опечена работа
4. нещо. направено с лекота, лесна работа
5. здрав контрол (върху някого. нещо)
II. 1. пристягам (като) с ремък
2. si. хващам (някого) натясно, пипвам здраво
3. осигурявам, подсигурявам

cinchona [sin'kouna]
1. хининово дърво
2. хининова кора, хинин

cincture ['sinktJa]
I. 1. книж. колан, пояс
2. арх. пояс/бордюр на колона
II. v книж. опасвам (като) с колан/пояс, обграждам

cinder ['sinda]
1. сгурия, сгур, шлака
2. pi пепел
3. изгаснал въглен
4. парчета застинала лава от изригващ вулкан
O bunit to a CINDER изгорял, станал на въглен (за ядене и пр.)

Cinderella [sinda'rela]
и Пепеляшка (м прен.)

cinder-path ['sinda,ра:е]
n пътека/писта, насипана с пресована сгур

cinder-sifter ['sinda.sifta]
n сито за пресяване на сгурия

cinder-track ['sinda,traek]
п сп. листа, настлана със сгурия

cine ['sini]
вж. cinematographic

cineast ['siniaest]
n голям поклонник на киното

cine-camera ['sini,kaemara]
n кинокамера, филмова камера

cine-film ['sinifilm]
n филмова лента, филм

cinema ['sinima]
1. кино, кинотеатър
2. кинематография
the CINEMA киното, производството на филми, киноизкуството
3. attr кинематографичен, кинематографически, кинематографски
CINEMA screen филмов екран

cinema-goer ['sinima.goua]
n кинолюбител, кинозрител, кинопублика

cinematize ['sinamataiz]
v ам. екранизирам (роман и пр.)

cinematograph [sini'mxtagra:i]
ост. cine-projector

cinematographic [sinimxta'grxrik]
a кинематографически

cinematography [sinima'tografi]
n кинематография

cinema-verite [.sinima'veritei]
n документален филм, филм без изкуствени ефекти/положения

cine-projector [sinipra'^ekta]
n кино прожекционен апарат

cineraria [sina'rearia]
n бот. цинерария (Senecio cruentus)

cinerarium [,sina'reariam]
n място/ниши, където се поставят урни с праха на покойници след кремацията, колумбарий

cinerary ['sinarari]
a за/отнасящ се до пепел
CINERARY urn урна за съхраняване на праха на покойник след кремацията

cinereous [si'niarias]
a пепелявосив (особ. за птица)

cingalese ['singalhz]
1. a сингалски, ост. цейлонски
2. n сингалец
3. сингалски език

cinnabar ['cinaba:]
1. . минер, живачен сулфид, киновар
2. яркочервен цвят
3. вид насекомо (Tyria jacobeae) (и CINNABAR-moth)

cinnamon ['sinaman]
1. канела, дарчин
2. канелен/жълтеникаво-кафяв цвят

cinquecento ['tJiDkwi'tfentou]
n италианското изкуство и литература от XVI век

cinquefoil ['sinkfail]
1. петолистно растение, особ. бял очеболец (Potentilla alba)
2. арх. петолистник

cipher ['saifa]
I. 1. нула, нишо, нищожество
2. цифра
3. шифър. шифрован текст, ключ към шифър
4. монограм
5. муз. техническа повреда в орган
II. 1. смятам
пресмятам, изчислявам (и с out), решавам задачи
2. зашифровам

circa ['sa:ka]
nат. adv, prep (съкр. с, са, cire) около, приблизително (главно за дати)

circadian [sa;'keidian]
a физиол. ставащ приблизително веднъж на 24 часа

circassian [sai'kaesian]
1. a черкезки
2. n черкезин
3. черкезки език

Circe ['sa:si]
1. мит. Цирцея
2. прелъстителка, чародейка

circle ['sa:kl]
I. 1. кръг, окръжност
great/small CIRCLE мат. кръг, който минава/не минава през центъра на кълбо
2. геогр. кръг
3. орбита (на планета), пръстен. кръг (около луната)
4. период, цикъл
to make full CIRCLE правя пълен кръг, връщам се там, откъдето съм започнал
5. кръг, кръгово движение, ринг
to go round in CIRCLEs въртя се в кръг, не напредвам
6. театр. балкон
7. кръговрат, постоянно редуване, смяна (на годишни времена и пр.)
8. група/кръг от хора (роднини, познати и пр.), компания, среда, класа
in high CIRCLEs във висшите кръгове/общество
to move in fashionable CIRCLEs водя светски живот
9. поле, сфера, облает на дейност/влияние
10. лог. кръг в доказателство
11. сп. въртеж
II. 1. обикалям, въртя се около (round, about)
2. въртя се, вия се, кръжа (за птица, самолет и пр.) (и с round, about)
3. вървя/въртя се в кръг
обикалям, разнасям се (за новина, за вино на маса и пр.) (round)
4. правя голям въртеж (на лост), правя скок с вдигнати крака (за кон)
6. заграждам, обкръжавам
7. ограждам с кръгче

circlet ['sarklit]
1. . кръгче
2. пръстен, халка, гривна, диадема

circs [sa:ks]
n pi разг. circumstances

circuinanibient [,sa:k3m'aembiant]
a заобикалящ от всички страни, обкръжаващ (за въздух, вода и пр.)

circuit ['sa:kit]
I. 1. обиколка, окръжност
2. обиколка, обикаляне (на район), кръгообразно движение, въртене
3. обиколка, обиколен път, обикаляне
4. (обиколка на) съдебен окръг, участък, райой
CIRCUIT court съд, провеждащ заседания на различии места в даден район
5. район на методистката църква със свои пътуващи проповедници
6. обединение на театри/кина и пр. под общо управление
7. серия, поредица, верига, цикъл (от действия, прояви и пр.)
8. ел. верига
in CIRCUIT включен
out of CIRCUIT изключен
short CIRCUIT късо съединение
II. v обикалям, обхождам, движа се в/правя кръг/верига/орбита

circuit-breaker ['saikit.breika]
n ел. прекъсвател, прекъсвач

circuitous [sa'kjuitas]
1. околен, заобиколен (за пъm и пр.)
2. околен, непряк, косвен

circuity [sa'kjuiti]
n неискреност, липса на прямота

circular ['s3:kjula]
I. 1. кръгъл
2. описващ кръг, движещ се в кръг, кръгов, кръгообразен, околовръстен
CIRCULAR tour/trip обиколка
CIRCULAR stairs вита стълба
3. изпратен до редица лица, служби и пр.
CIRCULAR letter окръжно, циркуляр
4. предназначен за циркулация
II. 1. циркуляр, окръжно
2. търговски рекламен проспект и пр., разпращан на клиенти
3. околовръстно шосе

circulate ['sarkjuleit]
1. обикалям, движа се в/правя кръг, циркулирам
2. преминавам/предавам (се) от ръка на ръка, разпространявам (се) (за новина, слух и пр.)
3. в обръщение съм (за книга и пр.), обхождам
4. мат. повтарям се (за цифра в периодична дроб)

circulating ['s3:kjuleitii]
a който се разпространява/обикаля/обхожда/циркулира
CIRCULATING library заемна библиотека
CIRCULATING medium пари, парични знаци, разменно средство

circulation [saikju'leiJn]
1. движение в кръг, обикаляне, циркулиране, циркулация
2. кръвообръщение, бот. циркулация на сокове
3. разпространение, разпространяване (на слухове и пр.), предаване от ръка на ръка
4. разпространение, тираж
5. парично обръщение
6. обръщение, употреба
no longer in CIRCULATION не се продава/не се намира вече
7. движение (на вода, въздух и пр.)

circulatory ['saikjuleitari]
a отнасящ се до циркулацията (на кръвта. сокове/пе, въздуха и пр.)

circumambulate [.saikam'aembjuleit]
1. v t. обикалям, заобикалям
2. говоря със заобикалки

circumbendibos [s3:kjum'bendib3S]
n шег. заобикалки, увъртания, многодумство

circumcise ['S3:k3msaiz]
1. обрязвам (обредно)
2. прен. очиствам от грехове, пречиствам (сърцето и пр.)

circumcision [.saikam'si^n]
1. обрязване (у евреите и мюсюлманите)
2. пречистване от грехове

circumference [s3:'kAmf3r3ns]
n окръжност, обиколка на кръг и пр., периферия

circumferential [s3:k3mf3'renJ1]
a отнасящ се до окръжността/до обиколката на кръга, периферен

circumflex ['s3:k3mfleks]
I. n диакритичен знак, (л CIRCUMFLEX)
(и CIRCUMFLEX accent) сложно ударение
II. a анат. завит, завит около нещо (за нерв, мускул)

circumfluent [s3:'kAmf1u3nt]
a който заобикаля/облива/мие от всички страни

circumjacent [,s3.:k3m'i^eisnt]
a заобикалящ, обкръжаващ, околен

circumlocution [,S3:kaml3'kju:Jn]
я увъртания, заобикалки, многодумство

circumlocutory [,S3;kam'l3kjut3ri]
a заобиколен, със заобикалки, многословен

circumlunar [,s3:k3m'lu:n3]
a обикалящ/разположеноколо луната

circumnavigate [s3:k?m'naEvigeit]
1. правя пълна обиколка около (остров, света-особом по вода)
2. заобикалям, избягвам

circumnavigation n обиколно плаване

circumpolar [,8эАэт'рои1э]
1. геогр. разположен близо до/около полюса
2. астр. никога незалязващ, циркумполярен

circumscribe ['s3:k3mskraib]
1. геом. описвам една фигура около друга (about)
2. ограждам, ограничавам, сгеснявам, определям границите на (и прен.)
3. определям точно, дефинирам

circumscription [,s3:k3m'skripJn]
1. описване на фигура около друга
2. определяне на граници, ограничение (и прен.)
3. определяне, определение
4. надпис около монета/печат и пр

circumsolar a обикалящ слънцето

circumspect ['S3:k3mspekt]
1. внимателен, предпазлив, разсъдлив, благоразумен
2. добре обмислен, отмерен

circumspection [,8Э±эт^ре^п]
n внимание, предпазливост, благоразумие

circumstance ['saikamstans]
1. обик. pi обстоятелство, положение, условие
in/under the CIRCUMSTANCEs при тези Обстоятелства, притова положение
in/under пo CIRCUMSTANCEs в никакъв случай, никога
2. обстоятелство, подробност, факт
3. pi положение/състояние на нещата
4. pi обществено/материално положение
to better one's CIRCUMSTANCEs забогатявам, подобрявам положението си
in reduced/straitened CIRCUMSTANCEs обеднял, притеснен материално
5. официалност, церсмониалност
with pomp and CIRCUMSTANCE много тържествено, с голям салтанат
wifliout CIRCUMSTANCE без церемонии, просто

circumstanced ['s3:k3mst3nsd]
a поставен/намиращ се в дадено положение (особ. материално), well CIRCUMSTANCED добре поставен, материално добре
poorly CIRCUMSTANCED в лошо положение, зле материално

circumstantial [^kam'staenJbl]
1. много подробен
2. страничен, случаен, косвен, несъществен
CIRCUMSTANTIAL evidence юр. косвени улики

circumstantially [.saikarnsteenJali]
1. с всички подробности, на дълю и широко, пункт по пункт
2. косвено, случайно

circumvallation n укрепяване с насип или окоп

circumvent [.saikarn'vent]
1. надхитрям, изигравам
2. заобикалям (закон)
3. изплъзвам се, избягвам (от трудности и пр.)
4. разстройвам, осуетявам. провалям (планове и пр.)
5. воен. обграждам

circumvention [,saikarn'venJn]
1. надхитряне, изиграване
2. заобикаляне (на закон)
3. разстройване. проваляне (на план и пр.)
4. воен. обграждане

circumvolution [,s3:k3mv3'lu:Jn]
1. въртене, увиване, навиване
2. намотка
3. гънка

circus ['sa:kas]
1. цирк
2. геогр. циркус
3. кръгъл площад

ciream ['saikarn]
pref около-

cireulize ['saikjulaiz]
1. разпрашам окръжни
2. търг. разпращам рекламни проспекти/съобщения и пр

cirque [sa:k]
1. геогр. циркус
2. поет. амфитеатър, арена

cirrhosis [si'rousis]
n мед. цироза на черния дроб

cirro-cumulous ['sirou'kjurmjulas]
n метеор, пересто-кълбеста облачност, цирокумулус

cirrose [si'rous]
1. бот., зоол. подобен на къдрица, с къдрави придатъци
2. метеор, перест

cirro-stratus ['sirou'streitas]
п метеор, пересто-слоеста облачност, циростратус

cirrus ['siras]
1. бот. мустаче, ластар, пипалце
2. зоол. пипалце
3. метеор, перест облак, цирус

cis [sis]
pref отсам, от тази страна на (обик. от гледна точка на говорещия или на болшинството)
CIS-alpine намиращ се/разположен на отсамната страна на Алпите

cispontine [sis'pantain]
a намиращ се на северния бряг на Темза

cissy вж. sissy

cist [sist]
I. n археол. предисторически гроб/гробница от каменни плочи, ковчег от дърво/камък
II. n археол. кутия/сандъче за свещени съдове

cistercian [sis't3:Jn]
n (монах от) цистерцианския монашески орден

cistern ['sistan]
1. резервоар, цистерна, казанче за вода в клозет
2. водоем

citadel ['sitadi]
n защитна крепост на град, цитадела, прен. убежище

citation [sai'teiJn]
1. цитиране, цитат
2. юр. призовка
3. воен. почетна грамота

cite [sait]
1. цитирам, позовавам се на (авторитет и пр.)
2. призовавам да се яви пред съда
3. изказвам похвала на

cithara ['siOara]
n муз. цитра

cither ['si9a:(n)]
n муз. вид лютня

citied ['sitid]
1. като град
2. покрит/осеян с градове (за територия)

citify ['sitifai]
v придавам/правя да придобие градски вид/характер

citizen ['sitizn]
1. жител на град, гражданин
2. гражданин, поданик (на държава) -, CITIZEN of the world космополит
3. ам. цивилно лице

citizenry ['sitizanri]
n гражданството, гражданите

citizenship ['sitizanfip]
1. гражданство, поданство
2. права и задължения на гражданин/поданик
good CITIZENSHIP високо обществено/гражданско съзнание

citole [si'toul]
n муз. малка лютня

citric ['sitrik]
a хим. лимонов
CITRIC acid лимонова киселина

citrine ['sitri:n]
I. a лимоненожълт
II. n минер, жълта разновидност на кварца

citron ['sitran]
я (плодът на) цитрусово дърво (Citrus medica)
CITRic acid лимонена киселина

citrous ['sitras]
a цитрусов

citrus ['sitras]
1. цитрусово дърво
2. allr цитрусов

cittern [si'tain]
вж. cither (n)

city ['siti]
1. голям град
holy CITY свещен град (Мека, Медина и пр.), the Heavenly CITY раят
the Holy CITY Иерусалим
2. град, получил право на самоуправление чрез кралски указ (в Англия)
3. централната част на град, особ. the CITY търговският и финансов център на Лондон, Сити
4. atir градски, на града, на ситито
to be in the С. занимавам се с търговия/финанси

city company ['siti,kAmpani]
n ист. еснаф, гилда

city council ['siti,kaunsi]
n градски съвет

city editor ['siti.edita]
I. n редактор на търговско-финансов отдел
II. n ам. жур. завеждащ отдел за местни новини

city fathers ['siti.Га:баг]
n pi членове на градски съвет

city hall ['siti,Ьэ:1]
1. n ам. градски съвет (сграда, служби, служители)
2. бюрокрация

city man ['sitimaen]
n лондонски търговец/финансист

city manager ['siti,msena^a]
n административен управител на град

city page ['sitipeit^]
n жур. търговска и финансова хроника

city plan ['sitipixn]
n ам. градоустройствен план

city planning ['siti,plaenio]
n ам. градоустройство

city room ['sitirum]
n редакция за местна хроника

cityscape ['sitiskeip]
1. изглед от град
2. градски пейзаж

city slicker ['siti,slika]
1. ловък мошеник
2. изискано облечен гражданин

city-state ['sitisteit]
n ист. град държава

cityward ['sitiwa:d(z)]
adv към/по посока на града

civet ['sivit]
1. зоол. цибетка (Viverridae)
2. ароматично вещество цибет

civic ['sivik]
1. градски
CIVIC center административен център на град
2. граждански (за дъп, '. доирчдетел и пр.)

civics ['siviks]
I. n р! обик. с гл. в sing гражданско учение
II. n pi si. цивилни дрехи

civil ['sivil]
1. граждански
CIVIL case юр. гражданско дело/процес
CIVIL death юр. пълно лишаване от граждански права
CIVIL disobedience пол. организирана пасивна съпротива
CIVIL engineering строително инженерство
CIVIL law гражданско право, шт. римско/нецърковно право
CIVIL list фин. цивилна листа
CIVIL marriage граждански/нецърковен брак
CIVIL rights граждански права (ам. особ. за негрите)
CIVIL rights movement движение за зашита на гражданските права
2. цивилен, невоенен
CIVIL aviation гражданска, особ. търговска авиация
CIVIL servant държавен Служител, чиновник
С. Service държавните (нс военни) ведомства, държавна служба
CIVIL war гражданска/междуособна война
3. учтив, любезен, вежлив

civilian [si'viljan]
I. и граждански, цивилен, не военен
II. 1. цивилно лице
2. юр. специалист по гражданско право

civility [si'viliti]
n учтивост, вежливост
pi вежливи обноски, любезности

civilization [sivilai'zeiJn]
n цивилизация

civilize ['sivilaiz]
1. цивилизовам, култивирам
2. образовам, изтънчвам, изфинвам, префиням

civilized ['sivilaizd]
1. цивилизован, културен
2. възпитан, учтив, изтънчен

civilly ['sivili]
1. вежливо, любезно
2. от гледище на/по гражданското право

civil parish ['sivil,paeriJ]
n община

civil-spoken ['sivilspoukn]
a който говори/разговаря учтиво, любезен, вежлив

civvies вж. civics

civvy street ['sivistri:t]
и si. цивилен живот

clack [klack]
I. 1. тракане, потракване, чукане, тропане
2. шумен говор, глъч, гюрултия
3. тех. клапан на помпа и пр., вентил
II. 1. тракам, потраквам, тропам
2. вдигам шум/глъч, бърборя шумно, дрънкам, кречетя
3. ам. крякам (за домашна птица)

clad [klaed]
a ост., поет. или в съчет. облечен
покрит, обвит (in, with в, с)
hills CLAD with verdure покрити със зеленина хълмове
if on CLAD брониран

cladding ['klaedin]
1. обвивка, обшивка, облицовка
2. метален слой

claim [kleim]
I. 1. изисквам, предявявам искане, изявявам нретенцйи/права и пр. (за)
претендирам (to да с inf)
to CLAIM attention нуждая се от/заслужавам/изисквам внимание
to CLAIM damages юр. предявявам иск за щети
to CLAIM a privilege/a right/a victory, etc. искам да ми се признае привилегия/право/победа и пр.
he CLAIMs to be/that he should be recognized, etc. той иска да бъде признат и пр
2. твърдя, претендирам, изявявам право на собственоствърху, твърдя, че (нещо) е мое
to CLAIM kinship with someone твърдя, че някой ми е роднина
to CLAIM a virtue приписвам си добродетел
to CLAIM victims вземам жертви (за пожар и пр.)
to CLAIM to have told the truth заявявам/твърдя, чесъм казал истината
II. 1. искане, иск, претенция, право, твърдение
pay CLAIM искане за увеличение на заплатата
to lay a CLAIM to something предявявам права/претенции за нещо, приписвам си нещо
to make/put in a CLAIM for something предявявам искане за нещо
to raise aCLAIM изявявам претенции
to set up a CLAIM предявявам иск, правя рекламация
statement of CLAIM юр. искова молба
disputed CLAIMs office отдел Жалби (при учреждения, фирми и пр.)
2. право на някого да иска нещо
I have a CLAIM on him той ми е задължен
you have no CLAIM on my affections нямаш право да искаш/не съм длъжен да те обичам
I have many CLAIMs on my time имам да. върша много неща, много съм зает
3. мин. и пр. периметър, участък, концесия
to jump a CLAIM ам. присвоявам си чужд участък земя, прен. присвоявам си иещо чуждо
to stake out a CLAIM отбелязвам/очертавам границите на своя периметър земя, прен. изявявам/предявявам правата си

claimant ['kleimant]
n човек, който предявява права, претендент, юр. ищец

clairandience [klEar'^dians]
п способност за чуване на неща, недоловими за човешкото ухо

clairvoyance [klea'vaians]
1. изключителна проницателност, прозрение
2. ясиовидство

clairvoyant [klEa'vaiant]
I. 1. проницателен
2. имащ качество на ясновидец
II. n ясновидец

clam [klam]
I. 1. вид ядивна мида
2. разг. мълчалив/необщителен човек
II. 1. търся/събирам миди
2. to CLAM up разг. млъквам

clamant ['kleimant]
1. a книж. шумен, крещящ, настойчив
2. бърз, спешен, неотложен

clambake ['kleembeik]
1. n ам. излет, обик. край морето (на който се пекат и ядат миди, риба и пр.) -
2. шумна среща/сбирка (особ. политическа)

clamber ['klamba]
I. v катеря се с мъка/пълзешком
II. n трудно изкачване, катерене пълзешком

clammy ['klaemi]
1. студен и влажен (за време и пр.) -
2. лепкав, неприятен

clamorous ['klaemaras]
a. t. шумен, креслив, настоятелен, заплашителен, Т-. -прен. неотложен, спешен

clamour ['klaema]
I. 1. голям шум, врява, викове, глъч
2. шумни протести/искания и пр
3. вой, трясък (на буря и пр.)
II. 1. викам, крещя, вдигам врява/глъч
2. оплаквам се/протестирам шумно
3. искам настойчиво (for)

clamourous a шумен, креслив

clamp [klaemp]
I. n скоба, стяга, затегалка, менгеме, клема
II. 1. стягам, пристягам със скоба/менгеме и пр., притискам, прикрепям здраво, скачам, затягам
2. разг. хващам, сграбчвам, стискам
3. упражнявам натиск върху, потискам
4. потушавам, потулям (новини, слух и пр.)
5. обик. CLAMP down on налагам ограничения, ставам по-строг/взискателен, слагам край на спирам
III. 1. куп, купчина, ровник
2. тухли, наредени за печене в пещ
3. пещ за тухли
4. подреден на куп сух торф и пр., купчина картофи, заоовени с пръст/слама и пр. за презимуване

clamp-down ['kleempdaun]
n затягане на режима/дисциплината и пр

clan [klaen]
1. клан, род (особ. на шотландските планинци), леменна група, племе
2. партия, група, лика, котерия
3. вид, род, клас

clandestine [klan'destin]
a таен, скрит, нелегален

clang [klaei]
1. силен звън (особ. на голяма камбана)
2. метален звук
3. остър крясък (на птица)

clanger ['klaega]
n гаф
to drop a CLANGER проявявам нетактичност, правя гаф

clangorous ['klaeraras]
a звънтящ, ехтящ, кънтящ, дрънчащ

clangour ['ЫаЕцэ]
n звънтене, дрънчене, ехтене, трясък

clangs 1. звъня, звънтя, резонирам, ехтя
2. правя да звъни/дрънчи/ехти

clank [klaei]
I. n дрънчене, издрънчаване, тракане
II. v дрънча, издрънчавам, тракам

clannish ['klaeniJ]
1. привързан към рода си
2. имащ силно развито семейно/родово и пр. чувство

clansman ['kisenzman]
n (pi-men) член на клан/род

clap [klaep]
I. 1. пляскам с ръце, ръкопляскам
2. пляскам/размахвам шумно криле (за птица)
3. тупам, потупвам
to CLAP on the back потупвам по гърба (окуражително, одобрително и пр.)
4. хлопвам (се), затварям (се) шумно (за капок и пр.) (и с to)
to CLAP someone in prison хвърлям/тиквам някого в затвора
5. правя нещо с бързо/рязко движение
to CLAP one's hat on нахлупвам бързо шапката си
to CLAP hold of хващам, сграбчвам, пипвам
to CLAP one's ear to the door залепвам ухо на вратата
to CLAP eyes on виждам, зървам
I haven't CLAPped eyes on him since last week никак не съм го виждал от миналага седмица
to CLAP something on to someone пробутвам на бърза ръка някому нещо
to CLAP up a bargain/a marriage/peace, etc. сключвам набързо сделка/брак/мир и пр. CLAPped out si. изтощен
II. 1. плясък, пляскане с ръце, ръкопляскане
2. потупване
to give someone a CLAP on the back потупвам някого по гърба (одобрително, окуражително и пр.)
3. внезапен силен трясък, гръмотевица
III. n вулг. гонорея

clapboard ['klaepbad]
вж. weather-board

clapper ['klaepa]
1. език на звънец/камбана
2. кречетало, дрънкалка, дървена хлопка (за плашене на птици)
3. ам. разг. език на бъбрив човек
4. клакъор
like the CLAPPERs si. много бързо/силно

claptrap ['klaeptraEp]
1. голи/кухи фрази, празнословие, фразъорство
2. глупости, дрънканици
3. attr празен, пустословен, безсъдържателен

claque [klack]
1. n фр. клакъори
2. ам. подлизурковци, мазници

clarabella ['klaera'bela]
и муз. регистър на орган със звук, подобен на флейта

Clarence ['kisrans]
n ист. вид затворена каляска

claret ['klaerat]
1. червено вино, бордо
2. виненочервен цвят, бордо
3. si. кръв
to tap someone's CLARET разкървавявам носа на някого с юмрук

clarification [klaeriri'keiJn]
1. избистряне (на течност и пр.), избистреност
2. изясняване, разясняване (и прен.)

clarify ['kiserifai]
1. избистрям (се), пречиствам, рафинирам, претопявам (масло)
2. изяснявам (се), разяснявам

clarinet [kleeri'net]
1. n муз. клар (и) нет
2. регистър на орган със звук на клар (и) нет

clarinetist n кларинетист

clarinettist [,klxri'netist]
n муз. кларнетист

clarion ['klaerian]
1. (чист и ясен звук на) бойна тръба/рог
2. регисгър на орган със звука на бойна тръба
3. allr чист, ясен, звънък, зовящ, призивен, въодушевяващ, вдъхновяващ

clarionet [,klBria'net]
вж. clarinet

clarity ['klaeriti]
1. чистота, яснота (на тон, стил и пр.)
2. прозрачност

Clary ['klEari]
n меча пета/стъпка (Salvia sclarea)

clash [klaeJ]
I. 1. удрям (се) шумно един в друг (особ. за оръжие)
2. сблъсквам се, сбивам се (with с)
3. тръшвам, трясвам
4. в конфликт/разрез съм, сблъсквам се (за мнения, интереси и пр.)
5. засичам се, съвпадам (ло време)
6. не си подхождам, не съм в хармония (with с)
несъвместим съм (with с)
7. блъскам, тръшвам
II. 1. трясък, удар, сблъсък, дрънчене
2. несъгласие, конфликт, кавга, схватка, борба
3. противоречие, сблъскване, различие, дисхармония

clasp [kla:sp]
I. 1. закачам, прихвашам, закопчавам (гривна и пр.)
2. стискам, притискам, прегръщам
to CLASP one's hands сключвам ръце (м молба и пр.), to CLASP hands ръкувам се сърдечно (с някого)
3. обхващам, обвивам, прилепвам се до (за тлзящи растения и пр.)
II. 1. катарама. тока, чапрази, пафти, закопчалка (на огърлица и пр.), клипс, брошка
2. сребърна пластинка на орден, прикачена към панделка
3. стискане, притискане, ръкуване, прегръджа

clasp-knife ['klaispnaif]
n сгъваем нож

class [kla:s]
I. 1. социална група, класа
2. уч. клас, учебен час, курс (ло даден предмет)
to take/attend CLASSes in следвам/карам курс по
3. випуск, набор
4. биол. клас
5. вид, категория, класа, сорт, качество, уч. стелен на отличие
по CLASS разг. съвсем посредствен
in a CLASS of/on its/his own единствен по рода си, ненадминат
to take a first/second-CLASS degree получавам най-високо/високо отличие
6. изисканост, висока класа/качество
there's not much CLASS about her липсва и изисканост/финес
7. allr класов, класен, от (висока) класа (за игран и пр.)
II. 1. класифицйрам, категоризирам, сортирам
2. класирам (кандидати и пр.)

class-conscious ['klaiskonJas]
a класосъзнателен

class-consciousness ['kla:s,kanfasnis]
n класово съзнание

class-fellow ['kla:sfelou]
1. съученик, съкласник
2. съвипускник

classic ['klaesik]
I. 1. образцов, класически, първокласен. съвършен
2. класически, античен
3. утвърден, всепризнат, класически, типичен
4. сдържан, строг, семпъл. изискан (за стил и пр.)
5. традиционен
II. 1. класик, класическо произведение/творба и пр
2. древногръцки/латински писател/учен и пр
3. човек. който следва класическите образци/правила
4. pi класическите езици, класическата литература (кито счеции. тист)
5. the CLASSICs старогръцки и латински език и литература

classical ['kissiki]
1. муз., лит. класически
2. античен, класически (за изкустяо и литература), CLASSICAL studies изучаване на латински и старогръцки език и литература, класическа филология
a CLASSICAL scholar класик, специалист по класическите езици и литература

classicism ['kliesisizm]
n грам., лит., изк. класицизъм

classicist ['klxsisist]
1. класик, привърженик на класицизма
2. специалист по класическа филология
3. привърженик на класическото образование

classicize ['kissisaiz]
1. придавам класически/античен вид/характер на
2. имитирам класическия стил

classification [.klaKsiri'keiJn]
1. класифициране, класификация
2. клас, категория

classificatory [.klaesiri'keitari]
a класификационен

classified ['kIssiFaid]
1. групиран по тематика и пр
2. ам. поверителен. секретен
CLASSIFIED material/Tntormalion материали/информация, представляващи държавна тайна

classifier ['klaesiraia]
n класифмкатор (и тех.)

classify ['klaesifai]
v класифицирам

classless ['klasslis]
1. безкласов (за общество и пр.)
2. който не принадлежи/не се числи към нито една социална класа

class-list ['kla:slist]
n списък на отличилите'се в изпитите студенти

class-man ['kla^man]
n (pi-men) студент отличник

class-mate ['kla:smeit]
вж. class-fellow

classroom ['klaisrum]
n класна стая, аудитория

class-war ['kla:sw3:,-'w3:fea]
n класова омраза/вражда/борба

classy ['kla:si]
1. a разг. елегантен, изискан, шик
2. от висшето общество, аристократичен

clastic ['klaestik]
a геол. конгломератен, кластичен

clatter ['klaeta]
I. 1. тракам, дрънча, тропам, хлопам, трополя
to CLATTER down падам шумно, строполявам се
2. движа се/говоря и пр. шумно
3. тракам с човка (за щъркел и пр.)
II. 1. тракане, дрънкане, тропане, тропот, тупурдия
2. шумен говор/смях и пр., врява, глъчка

clause [kl3:z]
1. грам. просто изречение като част от сложно съставно/съчинено изречение
2. юр. пункт, клауза, параграф (о/л договор и пр.)

claustral ['klaistral]
вж. cloistral

claustrophobia [.klaistra'loubia]
n мед. болезнен страх от затворени места/пространства (асансъор, пещера и пр.)

clavcie ['kIaevikl]
n анат. ключица, клавикула

clave вж. cleave

clavichord ['klaevik3:d]
n муз. ранен тип пиано, клавикорд

clavicle n ключица

clavicular a ключичен

clavier [kla'via]
1. n муз. . струнен клавишен инструмент
2. клавиатура

claviform ['klaevifaim]
a с форма на кривак

claw [kla:]
I. 1. нокът (на животно, птица), щипка (на рак и пр.), презр. ръка
2. тех. клещи, зъбец, голям чук
II. 1. забивам ноктите си в, дера с нокти, хващам, сграбчвам, тегля
2. драсвам, почесвам леко
3. опитвам се/посягам да грабна
4. грабя, заграбвам, отскубвам
5. мор. откъсвам се от брега срещу вятъра, лавирам

claw-hammer ['kbihaema]
1. чук с разцеп за вадене на гвоздей
2. ам. разг. фрак

clay [klei]
I. 1. глина
2. пръст, прах, пепел (и прен.), човешката плът
3. глинена/пръстена лула (и CLAY pipe)
4. attr глинен, пръстен
II. v размесвам/покривам с глина/пръст

clay-bank ['kleibaeDk]
n ам. (кон с) жълтеникавокафяв цвят

clayey ['kleii]
1. глинест, покрит с глина, лепкаъ, леплив
2. прен. смъртен

claymore ['kleimo:]
n ист. шотландски широк меч с две остриета

clay-pigeon ['klei'pic^an]
n глинени дискове, използвани за прицел при ловни състезания

clean [kli:n]
I. 1. чист (и прен.), чистоплътен, (из) пран, почистен, измит
CLEAN tongue мед. чист/необложен език, прен. приличен език
2. чист, незамърсен, без примеси, без дефекти
CLEAN timber доброкачествен дървен материал (без чепове и пр.), печ. за коректури и пр. без/с малко грешки/поправки и пр
3. чист, празен, неизписан (за лист хартия и пр.)
4. добре оформен, с хубава линия, изящен
5. чист, честен, невинен, почтен, благоприличен
to come CLEAN разг. признавам си всичко
6. ловък, изкусен, умел
CLEAN ball сп. топка, която попала направо в целта
7. гладък, равен
8. бърз, пълен, окончателен (за раздала, скъсване и пр.)
9. за животт незабранен като храна от религиозните обичаи
10. разг. невинен, без нецензурности (за мега, виц и пр.)
II. 1. напълно, изцяло, окончателно, съвсем
2. право, направо, точно
III. 1. чистя (се), изчиствам (се), пречиствам, мия
2. изтърквам, излъсквам, полирам
3. разтребвам, разчиствам
clean down изчетквам, избърсвам, изчиствам (степи от паяжина, прах), чистя, реша, изресвам (кон)
clean out изчиствам, почиствам
to CLEAN someone out si. оскубвам някого, вземам му всичките пари, clean through чистя, почиствам, изчиствам (къща ч пр.) основно
clean up чистя, почиствам, измитам, разтребвам, разг. извличам огромна печалба/облага, справям се с, ликвидирам (безредици, престъпност ч пр. в квартал, град и пр.), уреждам, свършвам (изостанали работи)
IV. чистене, почистване
to give something a good CLEAN почиствам нещо добре/из основа

clean-cut ['klirn'kAt]
1. ясен, ясно/рязко очертан/формен, с чисти очертания (за черти на лицето)
2. ясен, прегледен. определен, разграничен, недвусмислен
3. равно и гладко изрязан/отрязан

cleaner ['kli:na]
1. човек, който чисти (помещения, дрехи и пр.), to take someone to the CLEANERs si. измъквам сичките пари на някого, критикувам остро някого
2. уред/средство/място за изчистване
the (dry) CLEANERs ателие за химическо чистене (на дрехи)

clean-fingered ['kli:n,fing3d]
a честен, неподкупен

clean-handed ['kikn.haendid]
a невинен, невиновен

clean-limbed ['kliinlimd]
a добре сложен/оформен, съразмерен

cleanliness ['klenlines]
n чистота, чистоплътност

cleanly ['klenii]
a чист, чистоплътен

cleanness ['kli:nnis]
n чистота (и прен.)

clean-ont ['klimaut]
1. изчистване (на стая, къща и пр.)
2. разчистване/изхвърляне на ненужни неща

cleanse ['klenz]
1. изчиствам, почиствам, пречиствам (главно прен.)
2. мед. дезинфекцирам, пречиствам
3. църк. пречиствам/очиствам от грях, библ. изцерявам (прокажен и пр.)

cleanser ['klenza]
n препарат/средство за изчистване/почистване

clean-shaven ['kliinJeivn]
a гладко/току-що избръснат

cleansing ['klenzil]
a изчистващ, почистваш, пречистващ
CLEANSING cream крем за изчистване на грим
CLEANSING tissue мека хартия за избърсване на лицето/ръцете

clean-up ['kli:n,Ap]
1. чистене, почистване, уборка
2. събиране на веши, оставени от придвижили се напред войски
3. огромна печалба
4. ликвидиране на престъпността/корупцията и пр.
the lines of the new cars have a general CLEAN-UP новите коли имат, общо взето, по-проста/по-изящна линия

clear [klia]
I. 1. ясен, бистър, прозрачен, светъл, ярък, чист, безоблачен, спокоен, невинен (за поглед и пр.)
2. ясен, определен, разбираем, несъмнен,, недвусмислен, очевиден, явен, проницателен
a CLEAR hand четлив почерк
to make oneself lCLEAR казвам ясно това, което мисля
to be CLEAR on/about something ясно ми е нещо, наясно съм за нещо
in CLEAR нешифрован (за текст и пр.) -
3. ясен, звучен, звънлив
4. пълен, чист, цял
CLEAR profit/loss чиста печалба/загуба
CLEAR ten pounds a day цели десет лири на ден
5. чист, открит, свободен, безопасен (за път и пр.) -, all CLEAR воен. не се вижда неприятел, отбой
all CLEAR signal (сигнал за) отбой
property CLEAR of mortgage неипотекиран имот
in the CLEAR извън опасност/съмнение/подозрение, без дългове, издължен
6. неограничен
II. 1. ясно, разбрано
2. ясно, ярко
3. съвсем, напълно, изцяло (често усилм значението на away, off, out through)
to get CLEAR away избягвам, офейквам
three yards CLEAR цели три ярда
4. свободно, безпрепятствено
5. ам. чак (to до)
6. настрана, надалеч
без докосване (of до)
stand CLEAR of the gates of the lift отстранете се от/не се допирайте до вратите на асансъора
to keep/stay CLEAR of избягвам (нещо, някого), пазя се от
to stand CLEAR отдръпвам се (за да избягна опасност)
III. 1. изяснявам (се), прояснявам (се), изчиствам (се), избистрям (се)
to CLEAR the air освежавам въздуха, прен. разведрявам атмосферата
2. изяснявам, разгадавам, обяснявам (мистерия и пр.)
3. разчиствам, прочиствам, разтребвам, опразвам, изпразвам
освобождавам (се), разтоварвам (се) (of от), изглаждам (недоразумение и пр.)
to CLEAR the streets of snow разчиствам снега от улиците
to CLEAR the declt (s) (for action) мор. освобождавам борда, приготвям кораб за сражение, прен. приготвям се за действие/борба и пр.
to CLEAR a way/passage for правя/давам път на (и прен.), to CLEAR a way for oneself пробивам си път
to CLEAR land разчиствам земя от дървета и пр. (особ. за строеж или обработване)
to CLEAR the ground прен. подготвям почвата
to CLEAR the court юр. продължавам разглеждането на дело при закрити врати
to iCLEAR the table раздигам/разтребвам масата
to CLEAR goods освобождавам стоки (от митницата), to CLEAR one's throat изкашлям се лекичко
to CLEAR oneself of a charge доказвам невинността си
to CLEAR one's character/oneself доказвам невинността си, възстановявам доброто си име
to CLEAR someone for top secret work давам някому документ, че може да заеме строго поверителна служба
4. освобождавам паметта на компютър от натрупани данни
5. търг. разпродавам (залежали) стоки
6. получавам чиста печалба
to CLEAR the expenses покривам разходите
7. изплащам, погасявам (дълг), уреждам (сметка), освобождавам от задължение, изваждам от затруднение
8. фин. минавам по сметка (чек)
9. уреждам формалности
10. сп. преминавам/прескачам, без да докосна (напречната греда и пр.)
11. за короб напускам пристанище, след като са изпълнени всички формалности, разрешавам (на кораб) да напусне пристанище, вдигам карантина
12. изчезвам, загубвам се (за симптоми и пр.)
13. измъквам се, изпарявам се (обик. с oat), clear away премахвам, отстранявам, разчиствам (пречки, съмнения и пр.) -, раздигам. разтребвам (маса), вдигам се (за мъгла и пр.), разпръсвам се, изчезвам, отминавам, преминавам
свършвам, довършвам (работа и пр.), clear off освобождавам се от, ликвидирам, погасявам, разпродавам
to CLEAR off arrears of work довършвам изостанали работи
изгонвам, прогонвам, CLEAR off! махай се! върви си!, отивам си, изчезвам
clear out изпразвам, опразрам (стая, шкаф и пр.), чистя, изчиствам, почиствам, махам се, отивам си бързо, изчезвам, разг. оставям без пет пари, изгонвам, прогонвам, разгонвам
clear up изчиствам, разтребвам, подреждам, изяснявам се, прояснявам се (за време), просветвам, прояснявам се (за лице), изяснявам, обяснявам (недоразумение), разрешавам, справям се (със затруднение, проблем и пр.)

clearance ['kliarans]
1. разчистване, прочистване на ненужни неща, отстраняване на препятствие и пр
2. изсичане, разчистване (на гора)
3. разрешително на кораб да напусне пристанище (CLEARANCE certificate), разрешение за излитане/кацане на самолет
4. разрешително за получаване на секретна информация
5. освобождаване на стоки от митницата
6. документ за извършени митнически и пр. формалности
7. фин. минаване по сметка (на чек)
8. чиста печалба
9. документ за освобождаване от военна/държавна служба
10. изселване на цяло селище, за да се залеси терена
11. място за минаване, свободно пространство
12. тех. луфт, просвет, клиренс, празен ход

clearance order ['1сНэгэп8,э:с1э]
n разрешително за събаряне на сграда

clearance sale ['kliarans.seil]
n разпродажба на натрупани/залежали стоки

clearcole ['kliakoul]
грундирам с туткална боя (стени, тавани)

clear-cut ['kliakAt]
a ясен, добре/ярко/рязко очертан

clear-eyed ['kliaraid]
1. с ясни/светли очи
2. проницателен, прозорлив

clear-headed ['klia'hedid]
a възприемчив, схватлив, съобразителен, с остър ум

clearing ['kliarii]
1. сечище
2. фин. клиринг
CLEARING agreement клирингово споразумение

clearing-bank ['kliarir,baenk]
n клирингова банка

clearing-hospital ['kliariq'hospiti]
фронтова болница за оказване на първа медицинска помощ на ранени и заболели

clearing-house ['kliario.haus]
1. фин. централно банкерско учреждение за уравняване на клирингови сметки
2. централна организация за събиране, класифициране и разпращане на информация и пр

clearing-station ['kli3rii,steiJn]
n воен. станция/пункт за евакуиране на ранени

clearly a ясно, несъмнено, очевидно

clearness n яснота

clear-sighted ['klia.saitid]
a проницателен, далновиден

clear soup ['klia,su:p]
n булъон

clear-starch ['klia,sta:tJ]
v колосвам с безцветна кола

clearway ['kliawei]
n (част от) шосе/път, където спирането/паркирането на превозни средства е забранено

cleat [kli:t]
I. 1. клин
2. тех. клема
3. габър (за обувка) -
4. обтежка (за палатка)
5. мор. тауреп, кнехт
6. шпунт, зъб, федер
7. пластинка, дъсчица, летва
II. 1. прикрепям с летва
2. връзвам за кнехтове

cleavage ['kli:vitb]
1. разцепване, сцепване, цепене, нацепване
2. цепнатина, пукнатина
3. разг. цепка на бюст
4. геол. сегментация
5. биол. деление (нa клетки)
6. прен. разцепление, разкол

cleave [kli:v]
I. v (cleaved, cleft, ост. clove, clave, cleaved, cleft, ост. cloven) цепя (се), разцепвам (се), сцепвам (се), разрязвам, разсичам
in a deft stick прен. разг. натясно, в затруднение
II. v (cleaved, поет. clave, claved) ост.
1. лепвам, залепвам, прилепвам
2. придържам се (to о), оставам верен, (to на)

cleaver ['kliivs]
1. касапски сатър
2. секира

cleavers ['kli:vaz]
n бот. лепка (Oalium aparine)

cleek [kli:k]
1. голяма желязна кука (особ. за огнище)
2. вид пръчка за голф

clef [kief]
n муз. ключ

cleft [kleft]
I. n цепнатина, цепка, пукнатина (в скала и пр.)
II. вж. cleave

cleg [kleg]
n конска муха, щръклица, стършел

cleistogamic [klaista'ggmik]
a бот. самоопрашваш се

clematis ['klematis]
n бот. клематис, повет (Clematis vitalba)

clemency ['klemansi]
1. мекота (на климат и пр.)
2. мекота, милосърдие, снизходителност, снизхождение, милост

clement ['klemant]
1. мек (за климат)
2. мек, милосърден, милостив, снизходителен

clench [klent]
1. стискам (зъби, юмрук и пр.), свивам (се), държа здраво
2. подвивам и заЧуквам (край на гвоздей), прикрепвам/зачуквам здраво, занитвам
3. сключвам, уреждам окончателно, потвърждавам (сделка и пр.)

clepsydra ['klepsidra]
n ист. воден часовник

clerestory ['kliastoiri]
1. арх. прозорци на централния кораб на катедрала
2. ам. прозорци за проветряване в покрива на вагон

clergy ['kla:]
n духовенство, духовници

clergyman ['klaic^iman]
n (pi-men) свещеник, пастор, духовно лице
CLERGYMAN's (sore) throat ларингит, причинен от прекомерно говорене

cleric ['klerik]
n духовно

clerical ['kleriki]
1. духовен, духовнически, свещенически, пасторски
2. чиновнически, канцеларски, писарски
CLERICAL error грешка при написването/преписването
3. пол. клерикален

clerihew ['klerihju]
n комично четиристишие

clerk [kla:k,ам.kla:k]
I. 1. (низш) чиновник, писар
filing CLERK архивар, служител, служещ, кореспондент
chief/semor/head CLERK началник-бюро/служба/канцелария
2. секретар
3. банков чиновник
4. ам. служител в хотел, продавач в магазин
5. CLERK (in holy orders) духовно лице, свещеник
CLERK of the weather шег. отговорник за времето, метеоролог
II. v работя като чиновник и пр. (вж. clerk)

clever ['kleva]
1. интелигентен, умен, способен, схватлив, остроумен
2. даровит, талантлив
3. хитър, ловък, изкусен, тънък
he was too CLEVER for us той ни изигра/надхитри
4. изобретателен, находчив
5. добре замислен/скроен/направен, сполучлив
CLEVER device хитрина
CLEVER Dick/sticks умник (и ирон.)

cleverly a умно, изкусност

cleverness n интелигентност, умение

clevis ['klevis]
1. лост, кука
2. тех. (съединителна) скоба

clew [klu:]
I. 1. кълбо прежда
2. мор. долният шкотов ъгъл на платно, възел на ъгъла на платно
3. въжета за завързване на плетена люлка/хамак
4. clue
II. 1. вдигам/спускам платно на кораб
2. привършвам работа

cliche ['kliJei]
1. n фр. печ. клише
2. изтъркана/стереотипна фраза, клише

click [klik]
I. 1. траквам, щраквам, прищраквам (за ключ, брава и пр.)
2. щракам (с пръсти), цъкам (с език)
3. si. сближавам се бързо, допадам си изведнъж, разбирам се веднага, погаждам се
4. si. съответствувам точно, схождам си напълно
5. функционирам гладко
6. имам късмет, имам успех, успявам, сполучвам
II. 1. щракане, прищракване
2. цъкане
3. фон. цъкащ звук
4. тех. ключалка, мандало, спусък

clicker ['klika]
1. печ. ръководител на група словослагатели
2. главен крояч на обувки

client ['klaiant]
1. клиент (особ. на адвокат), довереник
2. редовен посетител/купувач/клиент
3. ист. плебей под покровителството на патриций

clientele [,kli:3n'tel]
1. n фр. клиентела
2. редовни посетители/купувачи

cliff [klif]
1. стръмна скала (особ. край море)
2. урва
3. им. надвиснала земя/лед

cliff-dweller ['klifdwela]
1. n ам. археол. обитател на скални жилища
2. човек, живеещ в голям жилищен блок

cliff-hanging ['klifhaeDir]
a държащ в напрежение до края (за разказ, състезание и пр.)

climacteric [.klai'mskterik]
1. мед. критическа възраст, климактериум
2. решителен/критичен период/обрат в развитието

climactic [klai'maektik]
a кулминационен

climate ['klaimit]
1. климат, облает с определен климат
2. прен. атмосфера (политическа и пр.)
3. общи тенденции (на епоха и пр.)

climatic [klai'maetik]
a климатически, климатичен

climax ['klaimaeks]
I. 1. връхна/най-висока точка, връх, кулминационна точка
2. най-голяма сила, разгар (на епидемия и пр.)
3. pern. възходяща градания, климакс
II. v стигам/довеждам до кулминационна точка

climb [klaim]
I. 1. качвам, изкачвам (се), катерясе
пълзя (за растение и пр.), издигам се, покатервам се (по стена, дърво и пр.), to CLIMB (over) a wall прехвърлям се през стена
to CLIMB ont of a hole излизам/измъквам се от дупка
2. прен. вървя нагоре, издигам се (в обществото и пр.), climb down сдизам (от дърво, по стълби и пр.), отстъпвам от позициите си, разг. свалям мерника, предавам се
climb ont слизам от превозно средство
climb up изкачвам се, катеря се, покатервам се
II. 1. изкачване, катерене
2. височина за изкачване, изкачена височина

climb-down ['klairn'daun]
n прен. отстъпване от позиции

climber ['klaima]
1. човек, който се изкачва (к прен.)
2. кариерист
3. катерач, алпинист (и mountain CLIMBER)
4. пълзящо растение

climbing ['klaimir]
I. 1. пълзяш, увивен (за растение)
2. ав. нагорен
II. 1. изкачване, катерене
alpine/mountain CLIMBING алпинизъм
2. издигане в обществото

clime [klaim]
n поет. облает, страна, климат

clinch [klintJ]
I. 1. подвивам и зачуквам край на гвоздей, занитвам, заклепвам
2. прегръщам
3. уреждам окончателно, приключвам (сделка, спор и пр.) -, that CLINCHes it това решава въпроса
4. бокс вкопчвам се
II. 1. скоба, нит
2. стягане, затягане, занитване
3. бокс вкопчване, клинч

clincher ['klintfa]
1. спойка, болт, нит, скоба
2. необорим аргумент, решаващ факт и пр

cling [klir]
1. прилепвам (се) (to към, о, до)
2. прегръщам, притискам, държа се здраво
to CLING together/to one another стоим плътно прегърнати, държим се здраво един за друг
3. придържам се
държа се, не се отделям (to към, за, от)
4. оставам верен, не изменям (to на)
поддържам упорито, постоянствувам (в принципи, мнение и пр.) -, не изоставям (надежда и пр.), силно привързан съм (to към)
5. не изветрявам, не изчезвам (за миризма)

clinging ['kliqiq]
a който прилепва и пр. (вж. cling)
she is the CLINGING sort тя e безпомощен човек, който се нуждае от опора/който дълбоко се привързва към/изцяло зависи от някого
CLINGING clothes тесни/плътно прилепващи към тялото дрехи

clingstone ['kliqstoun]
n праскова с трудно отделяща се костилка

clingy ['kliqi]
1. a разг. лепнещ
2. прилепващ

clinibuig-irons ['klaimiq,aianz]
n сп. котки

clinic ['klinik]
1. клиника
2. клинично обучение

clinical ['kliniki]
1. клиничен
CLINICAL thermometer медицински термометър
2. обективен, безпристрастен, спокоен

clinically a клинично

clinician [kli'niJn]
п лекар от клиника, специалист по болнично лечение, клиницист

clink [klirk]
I. 1. дрънча, звънтя
2. дрънкам (пари и пр.), to CLINK glasses чукам се (with с)
II. 1. звънтене, дрънчене, дрънкане
2. si. затвор, затворническа килия
in CLINK в дранголника, в тюрмата/пандиза

clinker ['kliqka]
1. шлака, сгур
2. si. нещо първокласно/екстра
3. ам. фалшива нота, сериозна грешка, пълен провал

clinker-built ['kliqkabilt]
a облицован със застъпващи се дъски (за лодка)

clinking ['kliqkiq]
1. звънтящ, дрънчащ
2. si. много хубав, първокласен, екстра

clinometer [klai'namita]
n уред за измерване на ъгъла на наклон

clip [klip]
I. v (-рр-) защипвам, закачвам, закопчавам, прикачам (с кламери и пр.)
II. 1. клещи, стяга, скоба
2. обръч, халка
3. кламер
4. клипс, брошка
5. воен. пачка за патрони, пълнител
III. 1. клъцвам, подрязвам, кастря, окастрям, орязвам (с ножица), стрижа, остригвам
2. правя изрезки (от вестник и пр.)
3. перфорирам (билет-трамваен и пр.)
4. изговарям лошо, изяждам (срички, думи)
5. si. удрям/цапвам силно
6. si. измамвам, изигравам, ограбвам, нащърбявам (монета)
7. движа се бързо, тичам
8. намалявам (влияние и пр.)
9. съкращавам (време на пътуване и пр.)
IV. n i. стрижене, стригане (на овце)
2. настриг
3. силен удар
4. (голяма) скорост на движение
5. откъс от филм
6. изрезка (от вестник и пр.)
7. откъс от време
he charged 10 USD a CLIP той вземаше по 10 долара на сеанс
she trained 100 workers at a CLIP тя обучаваше по 100 работника наведнъж

clip-clop ['klipkiop]
I. n тропот (като) от копита
II. v (-рр-) тропам (като) с копита

clipper ['klipa]
1. човек, който подрязва и пр. (вж. clip) стригач
2. pi ножица (градинарска, за стрижене, подстригване и пр.)
3. машинка/инструмент за подрязване (на коса, нокти и пр.)
4. тех. клещи, шипци
5. мор., ав. клипер
6. бърз кон
7. si. чудесен/прекрасен човек, нещо чудесно/екстра

clippie ['klipi]
n разг. кондукторка в автобус

clipping ['klipir]
1. подрязване и пр., отрязък
2. ам. изрезка от вестник

clique [kli:k]
1. тесен кръг от хора с общи вкусове/интереси
2. пол. клика, котерия

cliquish ['kli:kiJ]
1. склонен да се присъединява към/да формира тесен кръг от хора
2. пол. котериен

clitoris ['klitaris]
n анат. клитор

clivers ['klivM]
вж. cleavers

cloaca [klou'eika]
1. помийна яма, канал, клоака (и нрен.)
2. анат. изходно отвърстие, клоака

cloak [klouk]
I. 1. плащ, мантия, пелерина
2. покривка, покривало
3. преч. прикритие, було. маска
II. 1. покривам (като) с мантия
2. намятам мантия/плащ
3. прикривам, маскирам, забулвам

cloak-and-dagger ['kloukan.daega]
1. авантюристичен, мелодраматичен
2. шпионски

cloakroom ['kloukrum]
1. театр. жп. гардероб, евф. тоалетна
CLOAKROOM attendant гардеробиер
CLOAKROOM ticket билет за гардероб/тоалетна
2. ам. кулоари

clobber ['klaba]
I. 1. бия, набивам, пердаша, напердашвам, съсипвам, смазвам (ч прем.) -
2. критикувам безпощадно, разпердушинвам
II. n si. дрехи, принадлежности, партакеши

cloche [klaJ]
1. дамска шапка клош
2. (стъклен) похлупак за опазване на насаждения от измръзване

clock [klak]
I. 1. часовник (стенен, за маса. градски), eight-day CLOCK часовник, който се навива веднъж седмично
it's one o'clock, it is one by the CLOCK часът e един
like a CLOCK точно, прецизно, като часовник
to pot/set/tum the CLOCK back връщам часовник назад, прен. връщам назад колелото на историята
to work against the CLOCK работя бързо. за да свърша нещо в рамките на определено време
to beat the CLOCK свършвам нещо, преди да изтече определеното време
to work round the CLOCK/the CLOCK round работя денонощно без прекъсване (за магазин, ресторант и пр.)
работя 12 часа без прекъсване
to watch the CLOCK поглеждам с нетърпение кога ще свърши работното време
to run out/to kill the CLOCK ам. en. бавя умишлено играта
like one o'clock гладко като по вода, прекрасно, отлично
to find/know what o'clock it is разбирам/знам как стоят работите, ачигъоз съм
2. измервателен уред с циферблат, разг. скоростомер, одомер, секундомер, таксиметър
at CLOCK отблизо, от близко разстояние
3. si. лице
4. бот. мъхната семенна главичка на глухарче
II. 1. отбелязвам време със секундомер
2. отбелязвам/постигам време/скорост и пр. (и с up)
3. to CLOCK in, on/out, off отбелязвам чрез часовников механизъм времето на влизане/излизане от работа (на работница във фабрики и пр.)
4. si. удрям, цапардосвам
III. n багет на чорап

clock-maker ['klakmejka]
n часовникар

clockwise ['klakwaiz]
a. adv (движещ се) по посока на часовниковата стрелка

clockwork ['klokwxk]
1. часовников механизъм
like CLOCKWORK гладко, редовно, точно като часовник, автоматично
2. attr на часовник, като часовник
действуващ с часовников механизъм (за играчка и пр.), with CLOCKWORK precision с точността на часовников механизъм

clod [klad]
1. буца пръст, земя, пръст
2. прен. глупак, тъпак. дръвник
3. говежди врат (месо)

cloddish a грапав, недодялан

clodhopper ['kladhapa]
1. селяндур, дървеняк
2. разг. голяма груба обувка

clod poll ['kladpouT]
n недодялан човек, селяндур

clog [klag]
I. 1. обувка с дървена подметка, дървена обувка
2. букаи (за кон и пр.)
3. прен. пречка, спънка
II. 1. спъвам, слагам букаи на (кон и пр.)
2. прен. спъвам, преча на, обременявам
3. запушвам (се), задръствам (се), полепвам по
our shoes got CLOG-ged with mud обувките ни (целите) полепнаха с кал

clog dance ['klag.dains]
п танц с дървени обувки

cloggy ['kbgi]
1. на буци
2. лепкав, леплив

cloister ['klaista]
I. 1. манастир, метох, обител
2. галерия със сводове покрай правоъгълен двор на манастир/колеж и пр
3. монашески живот, уединение
II. 1. затварям/уединявам/изпращам в манастир
2. уединявам се, живея отшелнически/монашески живот (често refl)
3. обграждам с галерия със сводове

cloistered ['klaistad]
1. затворен/уединен в манастир
2. уединен, отшелнически, защитен, закътан
3. заобиколен с галерии със сводове

cloistral ['klaistral]
1. манастирски, монашески
2. уединен
3. тесногръд, ограничен

clone [kloun]
n (член на) група организми, получени чрез деление

close [klolis]
I. 1. тесен, затворен
CLOSE vowel фон. затворена гласна
2. душен, задушен, тежък, спарен, непроветрен
aCLOSE smell миризма на застоял въздух
3. скрит, потаен, мълчалив, прикрит
to keep/lie CLOSE крия се. спотайвам се
4. стиснат, свидлив, затворен, ограничен, за ограничена категория хора/кандидати/състезатели и пр
5. под възбрана
6. строг (за арест и пр.)
7. близък, интимен, сърдечен
8. гъст, плътен, сбит (за тъкан, почерк, редици и пр.)
9. близък, непосредствен (по време, място и пр.), тесен (и прен.), (at) CLOSE intervals (на) малки/чести/близкй интервали
CLOSE resemblance голяма прилика
CLOSE combat воен. ръкопашен бой
10. внимателен, подробен, щателен, точен (за изследване и пр.), съередоточен (за внимание)
11. почти равен, много оспорван (за шанс, изгледи за успех-при състезания, игра, избери и пр.)
12. рядък, дефицитен
II. 1. близо, наблизо, в непосредствена близост
to be/follow CLOSE behind следвам отблизо, вървя по петите на
to keep CLOSE to something /someone стоя/държа се близо до нещо/някого
to keep CLOSE to the text придържам се (строго) към текста
to flt CLOSE прилягам плътно/точно
CLOSE together близо един до друг, на гъсто
sit closer together сгъстете се
CLOSEat hand недалеч
CLOSE by, CLOSE on, CLOSE to съвсем наблизо
CLOSE (up) on близо, почти
he is CLOSE on fifty той e почти петдесетгодишен
it is CLOSE (up) on midnight вече e почти полунощ
CLOSE to the wind мор. почти срещу вятъра, прен. на границата на законното/моралното
to shave CLOSE бръсна се/избръсвам се гладко
to cut CLOSE изрязвам/подрязвам ниско/до корена
2. отблизо, внимателно, щателно
III. 1. оградено място
2. ограден двор на катедрала, училищен двор/игрище
3. задънена/сляпа улица
IV. 1. затварям (се), затискам, запушвам, запълвам (дута, цепнатина и пр.)
2. приключвам работа, затварям магазин и пр
3. прен. затварям
to CLOSE one's eyes to something правя се, че не виждам нещо, умишлено замижавам пред нещо
my mouth is CLOSEd не мога/не смея/не бива да говоря
4. завършвам, привършвам, приключвам, свършвам
закривам (дебати, сметка и пр.) -, the day is closing денят преваля, смрачава се
5. затягам, ссъстявам, сплотявам
close about ограждам, обкръжавам, обгръщам
the mists CLOSEd about us мъглата ни обгърна/обви (напълно)
close down затварям, закривам, бивам затворен/закрит, прекратявам работа, спирам производство, рад., телев. прекратявам предаването за деня/до следващия ден
close in стеснявам кръга, заграждам, обграждам
падам, спущам се, сгъстявам се (за мрак и пр.) (on, upon)
ставам по-къс, намалявам (за дни), CLOSE in upon приближавам се и нападам
close out ам. продавам, ликвидирам, правя пълна разпродажба на стоки
close up придвижвам се по-наблизо (to до), изпълвам, запълвам, слепвам се, сраствам се, зараствам, сгъстявам (се), сплотявам (се), приключвам, свършвам, закривам се (породи фалит-за фирма и пр.)
close with съгласявам се с условията на, сключвам сделка/споразумение с, сбивам се, счепквам се, скопчвам се в борба с (някого)
V. 1. край, завършък (на период и пр.), приключване (на дейност и пр.), закриване, заключение, край
2. муз. завършък на музикална фраза, каденца

close call ['klouskail]
вж. close shave

close-carpet ['klous,ka:pit]
у покривам целия поде килим

close-cropped ['klouskrapt,-kAt]
a късо подстригай (за коса), ниско окосен/подрязан (за трева и пр.)

close-cut вж. close-cropped

closed [klouzd]
1. затворен, закрит
CLOSED book прен. въпрос/тема, по която човек не знае нищо
behind/with CLOSED doors юр. при закрити врати (за процес и пр.), the road is CLOSED to heavy motor traffic пътят/шосето e затворено за тежкотоварни коли
2. ограничен, предназначен само за определен кръг хора
CLOSED shop фабрика/цех и пр., в които се приемат само работници, членуващи в професионални съюзи
CLOSED circuit телевизионно предаване по кабели за ограничен брой приемници
CLOSED season ам. close-season

close-down ['klouz.daun]
1. спиране на производството, затваряне на фабрика и пр
2. закриване на предприятие и пр
3. рад., телев. край на предаването за деня

close-fisted ['klous.fistid]
a стиснат, свидлив

close-fitting ['klous.fitir]
a тесен, плътно прилепнал към тялото, впит (за дреха)

close-grained ['klous.greind]
a дребнозърнест. плътен, гладък (за дървесина)

close-hauled ['klous,h3:ld]
a движещ се с опънати срещу вятъра платна (м кораб)

closely ['klousli]
1. здраво, плътно, гъсто
2. тясно, близко
CLOSELY contested много оспорван (за състезание и пр.)
3. внимателно, съередоточено, щателно, строго

close-meshed ['klousmeft]
a с малки/ситни дупки (за мремса и пр.)

close-mouthed ['klousmauM]
a мълчалив, необщителен, затворен, потаен

closeness n задуха, спареност, близост

close quarters ['klous.kwaitaz]
1. тясно/ограничено пространство, теснотия
2. непосредствена близост/контакт
3. ръкопашен бой
to come to CLOSE QUARTERS сбивам се. счепквам се
at CLOSE QUARTERS (от) много близо

close-season ['klous,si:zn]
n период, през които ловът/риболовът и пр. са забранени

close-set ['klousset]
a разположен наблизо/нагъсго, наблизо едно до друго (за очи)

close shave ['klousJciv]
n прен. спасение като по чудо от сериозно премеждие/смърт

close-shaven ['klousfeivn]
и гладко обръснат

close-stool ['klousstu'.l]
n нощно гърне на столче с капак

closet ['klazit]
I. 1. малка стаичка
2. ам. килер, шкаф
3. частен работен кабинет
4. ост. water-closet
II. v свиквам на съвещание
to be CLOSETed with someone /together разговарям насаме с някого

close thing ['klousOir]
вж. close shave

closet play ['klozitplei]
n пиеса. написана главно за четене, a не за поставяне на сцена (u closet drama)

close-up ['klousAp]
1. кино кадър/снимка отблизо, едър план
2. прен. подробно описание
3. поглед отблизо

closing ['klouzir]
1. последен, заключителен, краен (за срок, дата и пр.) -
2. CLOSING time край на работното време (вмагазини, заведения и пр.), early-CLOSING day ден, в които магазините се затварят няколко часа по-рано

closure ['klousa]
I. 1. закриване. приключване (на заседание и пр.)
2. парл. прекратяване на дебатите и преминаване към гласуване
3. закриване (на мина и пр.) -. временно затваряне (на училище и пр.) -
4. нещо, което затваря
pocket with zipper CLOSURE джоб, който се затваря с цип
II. v прекратявам дебати/изказвания и пр

clot [klat]
I. 1. бучка, съсирек, нещо спластено/съсирено, съсирена кръв, мед. тромб
2. il. глупак
II. 1. съсирвам се, образувам бучки/зрънца, сплъстявам се
2. сгъстявам се (за каймак на мляко)

cloth [kloO]
1. плат, тъкан, платно, вълнен плат, сукно
CLOTH of gold/silver плат с втъкани златни/сребърни нишки
CLOTH of estate скъп бродиран плат, брокат
CLOTH binding платнена подвързия на книга
2. черен плат за свещенически дрехи, прен. свещенически сан, свещеници
gentlemen of the CLOTH духовни лица, свещеници
3. кърпа/парцал за миене/бърсане и пр., изтривалка, пачавра
4. покривка (за маса и пр.)

clothe [klou6]
1. обличай iwarmly/lightly clathed/clad топло/леко облечен
CLOTHEd in black облечен в черно
2. покривам, прикривам
3. давам пълномощия/власт на
4. изразявам, изказвам (in с)

clothes ['klou5z]
1. дрехи, облекло, тоалет
2. atlr за дрехи (за четка, кош и пр.)

clothes-horse ['klou5zh3:s]
n дървена рамка за (до) изсушаване на пране

clothes-line ['klouSzlain]
и въже за простиране на пране

clothes-moth ['klouSzmaO]
n (дрешен) молец

clothes-peg ['klouSzpeg.-pin]
n щипка за пране

clothes-pin вж. clothes-peg

clothes-post ['klou8zpousi,-prop]
n прът за повдигане на въже с прострени дрехи

clothes-press ['klou5zpres]
и ам. шкаф за дрехи

clothes-prop вж. clothes-post

clothes tree ['klouSztri;]
n закачалка във формата на стойка с разклонения на горния край за окачване на дрехи/шапки

clothier ['klou5i3]
1. търговец на мъжко облекло
2. манифактурист

clothing ['klou6ir]
1. облекло, дрехи
2. покривка, обвивка

cloths n парчета плат, парцали

clotted ['klotid]
1. съсирен, на зрънца
2. сплъстен (за коси и пр.)
3. CLOTTED cream гъст каймак от сварено мляко

cloture ['kloutia]
ам. closure

clou [kill:]
1. най-интересният момент/място, главната атракция
2. централната идея

cloud [klaud]
I. 1. облак (и прен.), to be/have one's head in the CLOUDs прен. витая в облаците, непрактичен/нереалистичен/отнесен съм
2. прен. сянка, петно, опасност, заплаха
under a CLOUD в немилост, дискредитиран, заподозрян
3. прен. облак, рояк, рой
4. мътно петно (в течност, стъкло, кристал и пр.)
5. пресукана прежда от два цвята
on CLOUD seven/nine разг. безкрайно щастлив
II. 1. заоблачавам се, покривам се с облаци 2. потъмнявам, затъмнявам, замъглявам, помрачавам, помръквам
3. прен. хвърлям сянка/петно върху, очерням
4. забулвам (се), обгръщам, скривам
her eyes were CLOUD-ed with tears очите и бяха замъглени от сълзи
5. придавам неясни оттенъци (на дърво, кожа и пр.) -, изпъстрям

cloudberry ['klaudberi]
n дива къпина

cloudburst ['klaudbaist]
n внезапен пороен дъжд

cloud-capped ['klaudkaept]
a обвит/забулен в облаци (за планински връх)

cloud-castle ['klaudkoisl]
n мечта, въздушна кула

cloud-cuckoo-land [klaud'kuku:laend]
n въображаема/идеалиа страна/място

clouded ['klaudid]
1. облачен, заоблачен, замъглен
2. мътен, размътен, помрачен
3. изпъстрен, на точки, на петна
4. неясен, мъгляв (за стил и пр.)

cloudiness n облачност

cloudland ['klaudlaend]
n страна на бляновете, приказен свят, утопия

cloudless ['klaudlis]
a ясен, безоблачен (и прен.), тих, спокоен

cloud-scape ['klaudskeip]
n пейзаж с облаци, красиви образувания от/живописно струпване на облаци

cloudy ['klaudi]
1. облачен, заоблачен
2. мъгляв, замъглен (и прен.), смътен, неясен
3. мътен, помътен, размътен
4. нашарен, изпъстрен с жилки/ивици/точки

clough [klAf]
n дере, дол, ждрело

clout [klaut]
I. 1. кръпка, парче плат, парцал, (стара) дреха
2. железце, габър (за обувки) -
3. тех. шайба, гвоздей
4. разг. (носна) кърпа
5. разг. власт, влияние (особ. политическо)
6. разг. удар (особ. с ръко)
1. ист. опънато платно за мишена при стрелба с лък
II. 1. слагам кръпка на, закърпвам
2. разг. удрям, цапвам

clove I. вж. cleave
II. n скилидка (на чесън и пр.)
III. 1. карамфил (подправка), oil of CLOVEs мед. карамфилово масло
2. вид градински карамфил (и CLOVE-gillyflower)

clove hitch ['klouv.hitJ]
и мор. възел за завързване на въже около прът/кол и пр

cloven вж. cleave
show the CLOVEN foot показвам си рогата

cloven foot ['klouvnfut,hu:f]
1. копито у двукопитните
2. белег на сатанинска природа, символ на дявола
to show/betray the CLOVEN FOOT прен. показвам си рогата

cloven-footed ['klouvn.futid,-,hu:ft]
1. двукопитен
2. сатанински, дяволски

clove-pink ['klouvpiik]
и вид градински карамфил

clover ['klouva]
n детелина
live in the CLOVER живея в охолство

cloverleaf ['klouv3li:f]
н инт. (кръстовище на пътища във формата на четирилистна) детелина

clown [klaun]
I. 1. палячо, шут, клоун (и прен.)
2. грубиян, простак
3. ост. селяк, селяндур
II. v правя се на/държа се като клоун/шут

clownery ['klaunari]
и палячовщина

clownish ['klauniJ]
1. невъзпитан, груб (за държание, обноски)
2. клоунски, палячовски

cloy [klai]
v пресищам (се), втръсвам (се)

club [klAb]
I. 1. прът, тояга, сопа, кривак, стик (за голф, хокей) -
2. карти трефа, спатия
3. клуб, кръжок
night CLUB кабаре
in the CLUB si. бременна
II. 1. бия, налагам (със сопа, тояга)
2. събирам (се), обединявам (се), съюзявам (се)
to CLUB together to buy something даваме/събираме пари да купим нещо общо

clubbable ['klAbabI]
1. годен да бъде приет за член
2. общителен

clubbed ['klAbd]
a зоол. бухалковиден (за пипалца и пр.)

club-footed ['klAb.futid]
a с изкривен/деформиран от рождение крак

club-house ['klAbhaus]
n клубно помещение

club-land ['klAblaend]
n квартал в лондонски Уест Енд, където се помещават най-много клубове

club-law ['klAbIa:]
n юмручно право

clubman ['klAbman]
1. член на клуб (ове)
2. светски човек, бонвиван

club-moss ['klAbmas]
n бот. плавун (Lycopodium)

clubroot ['klAbru:t]
n болеет по корените на зелето, ряпата и пр

club sandwich ['klAb.saendwid^]
n ам. сандвич с три филии хляб и два пласта плънка между тях

club-shaped ['klAbfeipt]
a с надебелен край

cluck [klAk]
I. 1. клопам (за кокошка), CLUCKing hen квачка
2. къткам
II. 1. клопане
2. къткане

clue [klu:]
1. нишка, диря, следа, указание, улика
2. ключ за разгадаване/решаване на труден проблем и пр.
to give someone the CLUE упътвам някого
not to have a CLUE разг. невежа/несведущ съм
3. обяснение на дума в кръстословица

clump [klAmp]
I. 1. буца пръст
2. група дървета/храсти
3. туфа цветя
4. съсирек
5. дебела допълнителна подметка на обувка
6. разг. удар
7. тежък тропот
II. 1. раста/насаждам на гъсто/на туфи/на групи
2. слагам двойна подметка на (обувка)
3. разг. удрям, цапардосвам
4. трополя

clumsily a тромаво, несръчно

clumsiness n тромавост, непохватност

clumsy ['klAmzi]
1. тежък, тромав, неловък, несръчен, нескопосен
2. груб, недодялан
3. нетактичен

clung вж. cling

cluster ['klAsts]
I. 1. грозд, чепка, кичур, китка, храст
2. бот. съцветие
3. насъбиране, натрупване, струпване, рой (пчели и пр.) -, куп, купчина, група
II. 1. групирам (се), трупам (се), струпвам (се), тълпя се
2. раста на кичури/гроздове/групи
CLUSTERed vine лоза, отрупана с гроздове
CLUSTER ing curls гъсти къдрици

clutch [klAtf]
I. 1. улавям, сграбчвам, стискам здраво
to CLUTCH at посягам да хвана
2. тех. съединявам, зацепвам
II. 1. улавяне, сграбчване, вкопчване, хватка
2. pi прен. лапи, нокти
3. тех. зъбец, клема, съединител, муфа
4. тех. амбреаж
to let in/disengage the CLUTCH включвам/изключвам амбреажа
the CLUTCH is in/out амбреажът e включен/изключен
III. 1. яйца, върху които e насадена квачка
2. люпило
IV. v мътя, измътвам (пилета и пр.)

clutter ['klAta]
I. n безредие, безпорядък, хаос, бъркотия
II. 1. разхвърлям, разбърквам
2. отрупвам, претрупвам, задръствам (с вещи, мебели и пр.) (с up)

Clydesdale ['klaidzdeil]
1. шотланска порода тежкотоварни коне
2. дребна порода териер

clyster ['klista]
n ост. клизма

coach [koutf]
I. 1. ист. пощенска кола, дилижанс
2. карета, екипаж
3. пътнически вагон
4. междуградски/екскурзионен автобус
5. ом. туристическа класа в самолет
COACH and fonr/six карета, запрегната с четири/шест коня
drive COACH and six through намирам пролука в/заобикалям законоположение
II. v возя се/пътувам с/карам карета/дилижанс
III. 1. частен учител, които подготвя ученици за изпити
2. репетитор
3. си. тренъор, инструктор
IV. 1. подготвям за изпит/роля
2. сп. тренирам, подготвям за състезание и пр

coach-box ['koutJboks]
n мястото на кочияш, капра

coach-dog ['koutJdag]
n далматинска порода куче

coach-house ['koutf.haus]
n помещение за коли

coachman ['koutfman]
1. кочияш
2. изкуствена муха (за риболов)

coaction [kou'aekfn]
1. съвместно действие
2. взаимодействие (на организми и пр.)

coadjutor [kou'aebuts]
/i помощник, особ. на епископ

coagulate [kou'aegjuleit]
v сгъстявам (се), пихтосвам (се), коагулирам, съсирвам се (за кръв), пресичам се (за мляко)

coagulation n коагулация

coal [coul]
I. 1. каменни въглища
2. въглен
р1 жарава
to blow the COALs прен. наливам масло в огъня
to call/haul someone over the COALs сгълчавам/смъмрям някого
to carry COALs to Newcastle прен. върша нещо безполезно/излишно
to heap COALs of fire on someone's head библ. отвръщам на злото с добро
II. 1. овъглявам (се)
2. запасявам (се) с въглища, товаря въглища

coal-bed ['koulbed]
n въглишен пласт

coal-black ['koulblaek]
a черен като въглен, съвсем черен

coal-box ['koulbaks]
n кофа/съд за въглища

coal-bunker ['koulbAnka]
n помещение за складиране на въглища в параход и пр

coaler ['koula]
1. влак/кораб и пр., превозващ въглища
2. въглищар

coalesce [koua'les]
1. сраствам се, сливам се, съединявам се
2. обединявам се, сдружавам се

coalescence [koua'lesans]
n срастване, съединение, смесване. сливане

coalface ['koullcis]
ii страната на въглищния пласт, от която се копаят въглищата. въглищен фронт

coalfield ['koulfi:ld]
n въглищно находище/залежи

coal-gas ['koulgaes]
n светилен газ

coal-heaver ['koul.hirva]
n товарач/преносвач на въглища

coal-hole ['koulhoul]
1. отвор за прибиране на въглища в изба
2. малко избено помещение за въглища

coal-honse ['koulhaus]
n барака/навес за складиране на въглища

coalition [,koua'liJn]
n обединение, коалиция

coal-measures ['koul,1116532]
п pi геол. каменовъглени прослойки/Пластове

coal-mine ['koulmain]
я каменовъглена мина

coal-miner ['koulmaina]
n минъор, въглекопач

coalmouse ['koulmaus]
вж. coal-tit

coal-oil ['koulail]
1. ам. парафин
2. газ, петрол

coal-pit ['koulpit]
n каменовъглена шахта/мина

coal-sack ['koulsaek]
1. чувал за пренасяне на въглища
2. астр. тъмно пространство в Млечния път

coal-scuttle n кофа за въглища

coal-seam ['koulsi:m]
n каменовъглен пласт

coal-tar ['koul.ta:]
n каменовъглена смола, катран

coal-tit ['koultit]
n зоол. черен/боров синигер (Panisater)

coamings ['koumiuz]
n pi мор. защитни прегради около отворите на палубата, комингс

coarse [k3:s]
1. груб, недодялан, необработен, суров (за материал и пр.) -
2. едър, непресят (за пясък и пр.), грапав, неизгладен (за повърхност)
3. долнокачествен, нерафиниран (за продукт и пр.)
4. груб, непрефинен, неучтив, вулгарен, неприличен (за език, шега и пр.)

coarse-grained ['kais.greind]
1. едрозърнест
2. с едра/груба тъкан/строеж
3. прен. груб, вулгарен

coarsely a едро, грубо

coarsen ['k3:sn]
1. загрубявам, ставам-груб
2. правя да загрубее/да стане груб

coarseness n грубост, грапавост

coast [koust]
I. 1. морски бряг, крайбрежие
the COAST is clear прен. пътят e свободен, няма никой наоколо, няма опасност/пречки
2. спускане по инерция с велосипед/автомобил и пр. по наклон
3. ам. спускане с шейна по наклон
4. the С. ам. Тихоокеанското крайбрежие на САЩ
II. 1. мор. плавам покрай брега, каботирам
2. спускам се по инерция с велосипед/автомобил и пр. по наклон
3. ам. спускам се с шейна по наклон
4. прен. напредвам без усилие

coastal ['kousti]
a крайбрежен, брегови

coaster ['kousta]
1. крайбрежен (търговски) кораб
2. (сребърен) поднос за вино
3. подложка (за кана, бутилка, чаша и пр.) -
4. дървен съд за сервиране на сирене
5. ам. шейна
6. ам. увеселителио влакче, пускано по вълнообразен терен с много остри завой
7. човек, които се спуска с велосипед и пр. по стръмен наклон

coast-guard ['koust,ga:d]
n брегова охрана

coasting ['koustir]
1. крайбрежно плаване
2. спущане по инерция по нанадолнище

coastline ['koustlain]
и брегова линия

coastwise ['koustwaiz]
adv по крайбрежието

coat [kout]
I. 1. връхна дреха, палто
2. сако, жакет, воен. шинел, куртка, мундир, кител
COAT and skirt дамски костюм
3. мъх, Козина, кожа (на животно), перушина (на птица)
4. покривка, обвивка, боя, мазилка, слой, пласт
a final COAT of paint последно минаване с боя
5. тех. облицовка, обшивка, физиол. кожица, мембрана, ципа
ground COAT грунд, шпакловка
rough COAT хасгар на мазилка
to turn one's COAT променям убежденията си, изменям на принципите си, ставам ренегат/дезертъор
to cut one's COAT according to one's cloth простирам се според чергата си
II. 1. покривам с пласт/слой, намазвам, замазвам
2. обличам, облицовам
to COAT a cable обличам жица, армирам кабел

coat-armour ['kout.aima]
n хер. герб

coat-dress ['kout.dres]
n дамско робманто

coated ['koutid]
a намазан, покрит, обвит
COATED tongue мед. обложен език
COATED paper гланцирана хартия
COATED fabric импрегниран плат
COATED with dust потънал в прах

coatee [kou'ti:]
1. дамско/детско късо палто
2. ост. тясно късо палто

coat-hanger ['kout,haeia]
n закачалка за дрехи (за в гардероб)

coating ['koutir]
1. слой (боя и пр.), замазка
2. обшивка, облицовка
3. материя/плат за палта/костюми

coat of arms ['koutav,a:mz]
n хер. герб (семеен и пр.)

coat of mail ['koutav.meil]
n броня, ризница

coat-rack ['kout,rack]
n ам. закачалка за дрехи (стенна)

coat-stand ['koutstaend]
n закачалка за дрехи (стояща)

coat-tails ['kout.teilz]
n pi долната задна част на сако/фрак
on someone's COAT-TAILS на гърба на/с помощта на някого

co-author ['kou,3:93]
n съавтор

coax [kouks]
v придумвам, склонявам, убеждавам (с нежност, търпение, постоянство), I was COAXed into coming придумаха ме да дойда
to COAX something from/out of someone успявам да взема/издействувам нещо от някого (чрез ласкателство и пр.)
to COAX a fire to burn успявам с голямо търпение да разпаля огън

coaxial [kou'ieksial]
a мит. имащ обща ос. коаксиален

coaxing ['kouksiq]
n придумване, увещаване, ласкателство

cob [kab]
1. парче, къс, буца. бучка (въглища и пр.)
2. кръгъл хляб. самун (и COB loaf)
3. царевичен кочан
4. кирпич
5. лебед мъжкар
6. нисък набит як кон за езда
7. вид едър лешник (и COB-nut)

cobalt ['koubalt]
1. хим. кобалт
2. кобалтово синя боя/цвят

cobber ['kobs]
n приятел, другар

cobble ['kobi]
I. 1. заоблен камък (за калдъръм, паваж)
1. pi малки буци въглища
II. n застилам улица/път с обли камъни
III. v поправям. закърпвам, скърпвам (обувки, дрехи)
IV. 1. грубо зашиване/закърпване
2. лошо свършена рабoта

cobbler ['kabia]
1. обущар, кърпач
2. несръчен/лош работник
3. pi si. глупости
4. разхладително питие от подсладено вино и лимон във висока чаша
5. ам. вид плодов сладкиш

cobblestone ['kabistoun]
n объл камък за калдъръм/паваж

co-belligerent [koubalid^rant]
1. a съвоюващ
2. n съвоюваща страна срещу общ неприятел

coble ['koubl]
n плоскодънна (рибарска) лодка

Cobol ['koubol]
n стандартизиран търговски език за програмиране на компютри, кобол

cobra ['koubra]
n зоол. кобра (Naja)

cobweb ['kabweb]
1. паяжина (и прен.)
2. лека прозрачна материя
3. pi стари/отживели неща
to blow away the COBWEBs прен. проветрявам (се), поразтъпквам се
4. объркване, оплитане

coca ['kouka]
n юж. -ам. храст, чиито листа съдържат вещества със стимулиращ ефект (Erythroxylon coca)

coca-cola [kouka'koula]
n газирано питие кока-кола

cocaine [ka'kein]
n кокаин

cocainism [ka'keinizm]
n мед. хроническо отравяне с кокаин

cocainize [ka'keinaiz]
v инжектирам/упоявам с кокаин

coccus ['kakas]
1. мед. pi сферични бацили. коки
2. бот. отделно семенце/сегмент от плодна капсула (на ружа, бряст и пр.)

coccyx ['k^ksiks]
n опашка кост

co-chairman [kou'lJeaman]
1. съпредседател
2. подпредседател

Cochin [^э1Лп('1Га1па)]
n порода едри кокошки, кохинхина

cochineal [k3tJi'ni:l]
n яркочервено багрилно вещество

cochlea ['koklia]
n (pi cochleae) анат. ушен охлюв

cock [kak]
I. 1. петел
2. в съчет. с името на друга птица птица мъжкар
COCK of the wood тетрев, глухар, ам. вид кълвач
COCK of the north ярко оцветена сипка (Fringilla montifringilla)
COCK of the rock оранжева юж. ам. птица (Rupicola rupicola)
3. канела, клапан, кран, чеп (на тръба, бъчва и пр.)
4. ветропоказател
5. ударник, петле, чакмак (на пушка), at half COCK воен. със спуснат ударник, прен. само наполовина готов
to go off at half COCK гръмвам случайно (за пушка), прен. започвам преждевременно, действувам необмислено/прибързано
at full COCK воен. със запънат ударник
6. вулг. пенис
7. водач, главатaр, инициатор, наперен/оперен/самомнителен човек
the COCK of the school най-големият побойник в училището
COCK of the walk доминираща/влиятрлна личност
8. (old) COCK вулг. обръщение към мъж
9. si. глупости
10. накривяване, килване, вирнатост
to give one's hat a COCK килвам си шапката
COCK of the loft/roost важна личност (в малък кръг), господар на положението, пръв кавалер
that COCK won't light разг. този номер няма да мине
COCK-and-bnil story/tale невероятна история, небивалица
II. 1. изправям (се), вдигам (се), щръквам, вирвам, навирвам (нос)
наострям (уши), to COCK one's eye at someone поглеждам някого многозначително, повдигам вежда, смигвам някому
2. свивам под ъгъл (коляно, китка и пр.), обръщам/повдигам нагоре (периферия на шапка и пр.)
3. килвам, накривявам (шапка и пр.)
4. запъвам (ударник на пушка и пр.)
5. si. правя бъркотия/каша, обърквам (плачове и пр.) (и с пр)
6. приготвям (затвора на фотоапарат) за снимка
III. n купчина, купа (сено и пр.), куп (тор и пр.)
IV. 1. трупам на купчини
2. пластя/събирам (сено) на купа

cockade [ka'keid]
п кокарда

cock-a-doodle-doo ['kakadu:dl'du:]
1. n l. кукуригане на петел
2. дет. петлъо, кукуригу

cock-a-hoop [,k3ka'hu:p]
a, adv тържествуващ, ликуващ, с ликуване, със самохвалст, во

cockaigne [kB'kein]
n въображаема страна на разкоша и безделието, шег. Лондон

cock-a-leekie [kakaluki]
вж. cocky-leeky

cockalorum [kaka'l3:ram]
n разг. наперено човече, петлъо
high/hey COCKALORUM игра, подобна. на прескочикобила

cock-and-hen ['kakan'hen]
a (отнасящ се) и за двата пола

cockateel ['k3ka'ti:l]
n дребен австралийски папагал

cockatoo [kaka'tu:]
1. зоол. качулат папагал какаду
2. разг. дребен фермер

cockatrice ['kokatris]
n мит. базилиск

cockboat ['kakbout]
n малка корабна лодка

cockchafer ['k3k'tJeifa]
n светлокафяв нощен бръмбар

cock-crow ['kak.krou]
n ранна утрин, зора
at COCK-CROW на разсъмване, призори, при първи петли

cocked hat ['kakt.heet]
1. триъгълна шапка
to knock someone into a COCKED HAT разг. смачквам фасона на/смазвам някого, правя някого на пух и прах/ка пихтия
2. шапка с обърната нагоре периферия

cocker ['kaka]
I. v глезя, разглезвам (дете, болен и пр.)
II. n дребна порода ловджийско куче (COCKER spaniel)

cockerel ['kakri]
n млад петел (до едни година), петле

cock-eyed ['kakaid]
1. a si. кривоглед
2. крив, изкривен, наклонен, килнат
3. объркан, побъркан, смахнат
4. пиян
5. безумен, абсурден (за плач и пр.)

cock-fighting ['kakfaitir]
n борба/бой с петли

cock-horse ['kak'hais]
n люлеещо се детско конче, дървено конче

cockish ['kakiJ]
a разг. наперен, самоуверен

cockle ['kaki]
I. 1. къклица (Agrostemma githago)
2. главня по житните растения
II. 1. сърцевидна мида (Cardium edule)
to warm/delight the COCKLEs of the heart радвам сърцето, сгрявам душата
2. cockle-shell
3. малка плитка лодка
III. n бръчка, гънка (на плат. стъкло, хартия)
IV. v набръчквам (се), нагъвам (се), издувам (се)

cockle-shell ['k^klJel]
1. черупка ни мида, раковина
2. малка плитка лодка

cockloft ['kaklaft]
n малко таванско помещение

cockney ['kakni]
I. 1. кореняк лондончанин (особ. от източпата част на града)
2. лондонски диалект, кокни
3. лондончанин
II. a характерен за Лондон/лондончанина, лондонски (за диалект, акцент и пр.)

cockpit ['kakpit]
1. малка площ за борба между петли
2. прен. арена на борби
3. кабина за пилота в малък самолет/космически кораб
4. мястото на пилота в състезателна кола
5. част от боен кораб, предназначена за младшия състав и за ранени

cockroach ['kakroutJ]
n зоол. хлебарка

cockscomb ['kakskourn]
1. гребен на петел
2. бот. петлъов гребен (Celosia)
3. ост. шутовска шапка
4. coxcomb

cocksfoot ['kaksfut]
n бот. вид ливадна трева (Dactylis glomerata)

cockshy ['kakJai]
1. прицел, мишена
2. прицелване
3. прен. обект на постоянна критика/подигравка

cock-sparrow ['kak'spaerou]
1. врабец
2. самомнително/оперено човече

cocksure ['kakfus]
1. съвсем уверен, напълно убеден
2. прекалено сигурен, нахално самоуверен, самонадеян
3. неизбежен, неминуем (за събитие и пр.)

cocktail ['kakteil]
1. коктейл (питие), COCKTAIL party коктейл (прием) -, COCKTAIL stick шишче за сервиране на парченца лук/колбаси и пр
2. предястие от стриди/раци и пр., плодова салата, смес от плодови сокове/доматен сок с подправки, сервирани в чаша (като предястие)
3. смесица от разнородни неща
4. ост. кон с подрязана опашка, полупородист състезателен кон

cock-up ['kakAp]
n si. грешка, бъркотия, каша

cocky ['kaki]
a разг. самомнителен, самонадеян, наперен

cocky-leeky ['kaki'lilki]
n пилешка супа с праз

coco ['koukou]
1. бот. кокосова палма
2. кокосов орех

cocoa ['koukou]
n какао (на прах и питие), COCOA beans какао на зърна

cocoannt ['koukanAt]
1. кокосов орех
COCOANNT milk кокосово мляко
that accounts for the milk in the COCOANNT шег. сега вече всичко стана ясно
COCOANNT matting плънка за дюшеци от влакната на кокосовия орех
2. si. човешка глава, кратуна

cocoa-nut n кокосов орех

coconnt вж. cocoannt

coconut palm ['koukanAt'pa:m]
n кокосова палма (Cocos nucifera)

cocoon [k3'ku:n]
I. n пашкул (особ. на коприпепата буба), какавида
II. 1. свивам се на пашкул/какавида
2. обвивам плътно (самолет, кола и пр.) за предпазване от ръжда и пр., напръсквам с предпазна замазка

cocotte [ka'kat]
1. ост. проститутка, кокотка
2. малък огнеупорен съд за приготвяне и сервиране на една порция ядене

cod [kad]
I. n зоол. треска (Gadus morrhua) (u COD-fish)
II. 1. излъгвам, изигравам
2. подигравам се с
III. n si. глупости

coda ['kouda]
n муз. кода

coddle ['kadi]
1. увивам, загръщам, изнежвам
2. глезя. разглезвам (се)
3. варя/сварявам леко (яйца и пр.) на слаб огън, обварявам

code [koud]
I. 1. юр. сборник от закони, кодекс
civil CODE граждански кодекс
criminal CODE наказателен кодекс
2. установени/общоприети правила/принципи
3. шифър, азбука, код
to write a dispatch in CODE шифровам телеграма
4. воен. сигнална система
II. v шифровам, кодирам

code-book ['koudbuk]
n ключ за шифроване/дешифриране

codeine ['koudii:n]
n кодеин

codex ['koudeks]
1. сборник от старинни ръкописи
2. форм. сборник с описания на лекарствата

codger ['kad^a]
1. разг. чудак, особняк, чешит
2. ексцентрично старче

codices вж. codex

codicil ['kadisil]
n юр. допълнение/прибавка към/внасяне на изменение в завещание и пр., кодицил

codification [,koudin'keiJn]
n юр. подреждане, систематизиране

codify ['koudiFai]
1. класифицирам, систематизирам (закони, знаци, сигнали и пр.)
2. шифровам

codling ['kadlin]
I. 1. сорт продълговата ябълка, използвана в готварството
2. неузряла/долнокачествена ябълка
II. n малка треска (риба)

cod-liver oil ['kadlivaall]
n рибено масло

cods ['kadz(walap)]
n si. глупости

coed ['kou'ed]
n разг. ученичка/студентка в смесено учебно заведение

coeducation ['kou.edju'keiJn]
n съвместно обучение на момичета и момчета

coeducational ['kou.edju'keiJgnl]
a провеждащ/отнасящ се до съвместно обучение на лица от двата пола

coefficient [kouiTiJant]
1. мат. тех. постоянно число, коефициент
2. книж. съдействуващ фактор

coenobite ['sunabait]
n монах, който живее в манастир

coequal [kou'i:kwal]
a еднакъв, равен

coerce [kou'a:s]
v принуждавам, насилвам, заставям (да се подчини и пр.)

coercion [kou'a:Jn]
n насилие, принуждение, принуда

coercive [kou'aisiv]
a принудителен, насилнически

coetaneous [koui:'teinias]
вж. coeval

coeval [kou'i:val]
I. 1. на еднаква/на същата възраст
2. съществуващ по същото време/в продължение на същия период от време
II. 1. връстник
2. съвременник

coexist ['kouig'zist]
1. живея по едно и също време (with с)
2. съществувам съвместно (with с), съществуваме съвместно

coexistence ['kouig'zistans]
n съвместно съществуване, съжителство
peaceful COEXISTENCE мирно съвместно съществуване на страни/народи с различии политически/социални системи

coexistent a съществуващ едновременно с

coextensive [kouiks'tensiv]
a с едиакво измерение във времето/пространството

coffee ['kafi]
n кафе (растение, плод, питие), black COFFEE силно кафе без мляко/сметана
white COFFEE кафе с мляко/сметана, меланж

coffee bar ['kafiba:]
n кафе-сладкарница

coffee beans ['k^ribiinz]
n pi кафе на зърна

coffee-break ['kafi.breik]
n кратка почивка за (закуска с) кафе

coffee cup ['kalikAp]
n кафена чашка, чашка за кафе

coffee-grounds ['kafi.graundz]
n pi утайка от кафе

coffee-house ['kadhaus]
n ост. кафене

coffee maker ['k:fi,meika]
n ам. съд, в който се вари/попарва кафе, кафениче, кафеварка

coffee-mill ['kafi.mil]
n кафемелачка, мелничка за кафе

coffee-pot ['k^ripat]
n порцеланов и пр. съд за запарване/сервиране на кафе

coffee service ['kafi.saivis]
n сервиз за кафе, обик. сребърен

coffee set ['kafiset]
1. coffee service
2. порцеланов/фаянсов сервиз за кафе

coffee shop ['kafiJap]
n ам. малък ресторант

coffee stall ['kafi.stail]
n подвижен шанд за кафе и закуски из улиците (особ. нощем)

coffee table ['kafi.teibi]
n малка ниска масичка за сервиране на кафе/закуски/напитки

coffer ['kafs]
1. ковчеже (за скъпоценности, пари и пр.), каса
2. ракла. сандък
3. pi хазна, държавно съкровище
4. арх. касетка на таван
5. хидр., стр. кесон, камера
шлюз (и COFFER-dam)

coffin ['k.il'in]
I. 1. ковчег
a nail in one's COFFIN нещо. което скъсява живота/руши репутация in на човек
2. пещо. паподобяващо ковчег
II. v слагам/полагам (като) в ковчег

coffin-bone ['kafin.boun]
n копитна кост

coffin-nail ['kafin.neil]
n si. цигара

coffle ['kafl]
n навързани на върволица роби/животни

cog [kag]
I. 1. тех. зъб, зъбец, издатина, цапфа, палец
2. прен. незначителен член на организация и пр. брънка от общата верига, незначително винтче
II. v (-gg-) тех. захващам, зацепвам (за зъбчато колело)

cogency ['kouc^ansi]
n състоятелност, убедителност, неоспоримост (на аргумент и пр.)

cogent ['kolK^ant]
a състоятелен, убедителен, неопровержим, силен (за аргумент и пр.)

cogently a убедително

cogged a назъбен

cogitable ['k^itabl]
a мислим, разбираем, достъпен

cogitate ['koc^iteit]
1. мисля, размишлявам
разсъждавам (on, upon)
2. обмислям, замислям, планирам, кроя

cogitation [kэ^fei'teiJ'n]
1. мислене, размисляне, разсъждение
2. мисъл. размисъл, размишление

cogitative ['ka^iteitiv]
a мислещ, размисляващ, разсъждаващ

cognac ['ko(u)njaek]
n коняк

cognate ['kogneit]
I. a родствен, сроден
близък, сходен (with)
COGNATE words думи от един и същи корен, сродни думи
COGNATE object грам. допълненге с корен, еднакъв с корена на глагола
II. 1. сродник
2. сродна дума/език и пр

cognition [kJg'niJn]
1. n фил. познавателна способност
2. знание, познание

cognitional a познавателен

cognitive ['kagnitiv]
a познавателен

cognizable ['kagnizabi]
1. познаваем
2. подсъден, от компетенцията (на съд и пр.)

cognizance ['kagnizans]
1. знание, осведоменост, компетентност
to have COGNIZANCE of зная/известно ми е/уведомен съм за
to take COGNIZANCE of обръшам внимание на, вземам предвид
2. юр. компетенция, юрисдикция
within/under the COGNIZANCE of the court от/в рамките на компетентността на съда
that goes beyond my COGNIZANCE това е извън границите на моята компетенция
3. хер. отличителен знак, емблема, герб

cognizant ['kagnizant]
a знаещ, сведуш
осведомен, известен (of за), имащ предвид

cognomen [kag'noumen]
1. прякор
2. фамилио име, презиме

cognovit [kag'nouvit]
n юр. признаване на верността на обвинението от страна на ответника, признаване на дълг

cog-wheel ['k3gwi:l]
n назъбено/зъбно колело

cohabit [kou'habit]
n съжителствувам (обик. извънбрачно)

cohabitation [.kou'hsebi'teiJn]
n незаконио/извънбрачно съжителство

coheir ['kou'sa]
n сънаследник

coheiress ['kou'caris]
n сънаследница

cohere [kou'hia]
1. слепвам се, свързвам се, съединявам се, прилепвам
2. съгласувам се
3. последователен съм, свързвам се логически

coherence [kou'hiarans]
1. свързаност
2. физ. кохерентност
3. съгласуваност
4. последователност

coherent [kou'hiarant]
1. тясно свъгзан
2. съгласуван
3. последователен
4. ясен, разбираем

cohesion [kou'hi:3n]
1. физ. сцепление, кохезия, сила на сцеплението
2. съгласуваност, сплотеност, единство, взаимна зависимост
3. последователност, логическа връзка

cohesive [kou'hi:siv]
1. свързващ, сцепителен
2. сплотен
3. физ. кохерентен

cohort [kou'h3:t]
1. ист. римска кохорта
2. войскова част, отряд
3. група
4. ам. помощник, колега, другар, съучастник, последовател

coif [kaif]
I. 1. прилепнала шапчица (на монахиня и пр.), кепе
2. ам. coiffure
II. 1. покривам с/слагам шапчица (на)
2. сресвам (коса), правя прическа

coiffeur [kwaiTa:]
n фр. фризъор, коафъор

coiffeuse [kwa;'fa:z]
n фр. фризъорка

coiffure [kwa:'fjua]
n фр. прическа, фризура, коафюра

coign [kain]
n арх. външен ъгъл на сграда
COIGN of vantage прен. удобна/изгодна позиция

coil [kail]
I. 1. навивам (се), намотавам (се), свивам (се) на кълбо (за котка, змия и пр.) (и с up)
2. вия се. извивам се. лъкатуша
II. 1. намотано въже/тел и пр
2. намотка, навивка
3. тех. спирала, серпантина, ел. бобина, макара
4. лист (от) пощенски марки
5. разг. маточна халка
6. allr намотан, спирален
III. n ост. поет. шум, суетене, суета

coin [kain]
I. 1. монета, разг. пари
to pay someone back in the same/in his own COIN (от) връщам някому със същото
the other side of the COIN другата/обратната страна на въпрос/становшце и пр
2. нещо, което се цени/което има стойност
3. тех. щемпел, матрица, щанца
II. 1. сека, изсичам (монети), to COIN money прен. рина парите с-лопата, печеля бързо/много
2. измислям, съчинявам, скалъпвам
3. създавам, въвеждам (нова дума, израз)

coinage ['kainid;]
1. сечене на монети
2. монетна система
3. създаване, въвеждане (на нови думи, изрази)
a word of modern COINAGE новосъздадена/нововъведена дума, неологизъм

coin-box ['kainbaks]
n телефонен автомат

coincide [,kouin'said]
1. съвпадам (по време, място) (with с)
2. сбответствувам (си), съвпадам (за вкусове и пр.)
3. еднакъв/равен съм (with с), схождам си, хармонирам си (за идеи и пр.)

coincidence [kou'insidans]
1. съвпадение (на време, място, количество и пр.)
2. случайно стечение на обстоятелства

coincident [kou'insidant]
a съвпадащ

coiner ['kaina]
n секач на (фалшиви) монети, фалшификатор

coin-machine ['k3inm3'Ji:n]
вж. slot-machine

coin-op ['kain.ap]
1. о (действуваш) с монетен автомат
2. n обществена пералня. действуваща с монетен автомат

coin-operated ['koinapa'reitid]
a (действуващ) с монетен автомат

coir ['kaia]
1. влакна от кокосов орех
2. връв от влакна на кокосов орех
COIR mat рогозка от влакна на кокосов орех

coition [kou'iJn.'kouitas]
n съвкупление, коитус

coke [kouk]
I. 1. кокс
2. attr коксов
II. v прсвръщам (ее) в кокс. коксирам
III. n si. кокаин
IV. n ризг. кока-кола (питие)

cokernut ['koukanAt]
разг. coconut

col [kal]
1. геогр. проход, седловина
2. метеор, депресия

cola ['koula]
I. n бот. кола (дърво), COLA nut плодът на това дърво, използуван за подправка и като тонично средство
II. n ам. кока-кола (питие)

colander ['kAlanda]
n решето, голяма цедка, гевгир

colatitude [kou'laEtitjud]
n астр., мор. разликата между дадена ширина

colcannon [karkienan]
n вид ирландско ядене от зеле и картофи

colchicum ['kallJikam]
1. бот. есенен минзухар, кърпи кожух
2. лекарство, приготвено от грудките/семената на есенния минзухар

cold [kould]
I. 1. студен, хладен
as COLD as ice/charity/stone/marble лелено студен, бездушен
COLD colours жив. студени Цветове
COLD steel/iron хладно оръжие
to be COLD студено ми е
to get/grow COLD изстивам, ставам студен, захладявам
bitterly COLD ужасно студено
COLD storage складиране в замразено състояние, прен. замразяване, висящо положение
to put in COLD storage отлагам за неопределено време
2. студен, неприветлив, нелюбезен
3. студен, безучастен, равнодушен, невъзмутим
4. мъртъв
to have someone COLD разг. държа някого в ръцете си
COLD scent лов. слаба/остаряла следа
COLD comfort слаба утеха
COLD news безинтересна/остаряла новина
to have COLD feet страхувам се, проявавм малодушие/нерешителност
the COLD truth голата неподправена ретина
II. 1. студ
left out in the COLD прен. пренебрегнат, изоставен
2. простуда, настинка, хрема
to catch (а) COLD настивам, простудявам се, хващам хрема
common COLD, COLD in the head простудно заболяване на дихателния тракт
to have a COLD настинал съм, имам хрема

cold-blooded ['kouldblAdid]
1. зоол. студенокръвен
2. зиморничав
3. хладнокръвен, равнодушен, коравосърдечен
4. обмислен, предумишлен

cold-chisel ['kould.tfizi]
n стоманено длето за работа върху мек студен метал

cold-cream ['kould,kri:m]
n козметичен крем за почисване на кожата

cold cuts ['kould,kAts]
n pi нарязано на филии студено варено месо

cold frame ['kould.freim]
n агр. остъклено сандъче за разсад

cold front ['kould,Гглп1]
n метеор, челната линия на нахлуваща маса студен въздух

cold-hammer ['kould,Ьжтэ]
v кова метал в студено състояние

cold-hearted ['kould,ha:tid]
a суров, безсърдечен, коравосърдечен, хладен, безразличен

coldly a студено

coldness ['kouldnis]
n студенина, хладност, нелюбезност, хлад

cold-short ['kouldJ3:t]
a за метал чуплив в студено състояние

cold shoulder ['kould'Jould3]
1. оказвам хладен прием на нелюбезен съм с, игнорирам
2. n хладен прием, пренебрежително отношение
to give someone the COLD SHOULDER проявявам преднамерено нелюбезност/пренебрежение към някого

cold sore ['kould.sa:]
n обрив на устата/устните, херпес

cold-storage ['kould'stэ:ric^]
v държа в замразено/охладено състояние, съхранявам в хладилник/хладилно помещенеие

cold store ['kould,st3:]
n ам. хладилно помещение/сграда

cold turkey ['kould,t3:ki]
1. n ам. si. безцеремонна постъпка, нещо казано прямо/без заобикалки
2. рязко прекратяване на вземането на опиати
3. хладен/резервиран човек

cold war ['kould,wa:]
n пол. студена война

cold wave ['kould,weiv]
1. метеор, студена вълна
2. студено къдрене

Cole [koul]
1. зеле
2. рапица (u COLE-seed)

coleoptera [kali'lptara]
n pi зоол. твърдокрили насекоми

cole-slaw ['koul.sb:]
n салата от нарязано сурово зеле

coleus ['koulias]
n бот. копривка

colic ['kalik]
n остри стомашни болки, колики
lead/saturnine/painter's COLIC болки от отравяне с олово

colicky ['kaliki]
1. имаш характер на колики
2. предизвикваш колики
3. страдащ от колики

coliseum [koli'siam]
n ам. голям стадион

colitis [ka'laitis]
n мед. колит

collaborate [kJ'lichJi'eil]
1. рабогя съимсстно (with с) сътрулнича
2. сътрудничи

collaboration [k.^licho'iciJJii]
1. сътрупничество. съдеиствие
2. съвместна работа
3. сътрудничене (нп врага окупатора)

collaborationist [ka.laeba'reiJanist]
n предател на родината, сътрудник на врага/окупатора. колаборационист

collaborator [ka'laeba'reita]
1. сътрудник (осаб. в научна, литературна, художествена работа)
2. collaborationist

collage [k3'la:5]
n изк. картина от налепени късове (хартия, плат, дърво, клечки, слама и пр.), колаж

collagen ['kala^in]
n анат. колаген

collapse [ka'laeps]
I. 1. срутване, рухване, сгромолясване
2. тех. изкривяване, огъване, деформиране
3. мед. колапс
4. прен. провал, разпадане, гибел, крах
5. рязко спадане (на цените) -, the COLLAPSE of the pouad бързото обезценяване на пирата
II. 1. срутвам се, сгромолясвам се, рухвам, падам
he COLLAPSEd into an armchair той се строполи в едно кресло
2. силно отслабрам/изнемощявам, падам духом, грохвам
3. претърпявам крах, провалям се, пропадам (за план и пр.)
4. сгъвам се, огъвам се, сплесквам се, деформирам се

collapsible [kaleepsibi]
a разглобяем, сгъваем
COLLAPSIBLE table сгъваема маса

collar ['kala]
I. 1. яка, якичка
soft COLLAR мека/неколосана и пр. яка
hot under the COLLAR силно смутен
2. гердан, огърлица, колие, ист. рицарска металическа огърлица
3. кучешки нашийник, конски хамут, ярем, хомот
4. бот. шийка
5. зоол. цветна ивица около шията на животно/птица
6. тех. тапа, втулка, обръч, шайба, пръстен, халка, фланец
II. 1. слагам яка на
2. надявам хомот на
3. хващам/сграбчвам/пипвам (някого) за яката
4. si. турям ръка на, задигам, отмъквам, свивам
S ел. преча на, задържам (противник)
6. готе. навивам и свързвам на рулади (месо, риба)

collar-beam ['kola.biirn]
n арх. напречна греда, свързваща два мертека

collar-bone ['kala.boun]
n анат. ключица

collar-button ['kala.bAtn]
вж. collar-stud

collarette [kola'ret]
n дамска яка от дантела/кожа и пр

collar-stud ['kola.sUd]
n копче за прикрепване на подвижна яка към мъжка риза

collate [ka'leit]
1. сверявам подробно, сравнявам, съпоставям (с оригинала и пр.)
2. сверявам и сортирам (информация и пр.) -
3. печ. събирам и подреждам (страниците на книга)

collateral [ka'laetaral]
I. 1. страничен, вторичен, второстепенен
COLLATERAL relationship родство не по права линия
2. косвен, допълнителен
COLLATERAL security парг. допълнителна гаранция
3. успореден, паралелен
II. 1. родство/родственик не по права линия
2. гпърг., юр. допълнителна гаранция

collation [ka'leiJn]
1. сверка, сравняване, съпоставяне
2. лека закуска (в мобичайно време) (обик. cold COLLATION)

colleague ['kbihg]
n колега

collect ['kalekt]
I. n цирк. кратка молитва на определен ден
II. 1. събирам, натрупвам, правя (си) колекция, колекционирам
to COLLECT the letters събирам пощата (от пощенските кутии и пр.)
to COLLECT water каптирам вода
to COLLECT a cheque фин. осребрявам/инкасирам чек
to COLLECT one's faculties/wits идвам на себе си, опомням се, концентрирам се
2. разе. отивам/минавам да взема (нвщо) 1 да прибора (дете от училище и пр.) -
3. събирам се, тълпя се, струпвам се
4. reft овладявам се, съередоточавам се
5. вадя заключение, правя извод
6. събирам, прибирам (суми, помощи и пр.)
III. a, adv ам. (изпратен) с наложен платеж (за писмо, пакет и пр.)

collectanea [kalek'teinia]
n pi лат. сборник, антология

collected [ka'lektid]
1. спокоен, хладнокръвен, съсредоточен
2. ам. събран
COLLECTED works събрани съчинения/произведения/трудове

collection [ka'lekJn]
1. събиране
2. сбирка, колекция, събрание
3. събиране на/събрани волни пожертвувания
4. търг. вземане
5. набиране, натрупване (на прах, смет и пр.)
6. събиране (но писма от пощенските кутии)
7. pi семестриален изпит (в Оксфорд и др)
8. търг. дневен сбор, инкасо

collective [ka'lektiv]
I. 1. колективен, общ
COLLECTIVE bargaining ик. проговори за сключване на колективен трудов договор
COLLECTIVE ownership ик. колективна собственост (на земята, оръдията за производство и пр.), COLLECTIVE security пол. колективна безопасност
2. г/яии. събирателен (за съществително)
II. 1. група, колектив
2. collective farm

collective farm [ka'lektiv,fa:m]
n кооперативно стопанство, колхоз

collectivization [ka.lektivai'zeiJn]
n колективизация

collector [ka'lekta]
1. събирач, колекционер
2. фин. бирник, инкасатор
3. ел., тех. колектор
COLLECTOR's item/piece красиво нещо/рядкост, търсена от колекционери

colleen [k3'li:n]
n ирл. младо момиче

college ['kalid]
1. колеж, висше училище, (и професионално)
2. малък университет (често като част от по-голям университет)
3. специално учебно заведение (военно, морско, земеделско и пр.), COLLEGE of Education педагогически институт
4. колеж, пансион, школа, средно училище с интернат, частно учебно заведение
5. сграда, в която се помещава колеж
6. автономно дружество/съюз/асоциация
7. колегия

college pudding ['kolid^pudir]
n пудинг със стафиди

collegian [kaliidpan]
n колежанин, студент

collegiate [ka'li:diit]
1. университетски, академичен, колежански
2. колегиален

collegiate church [ka'li:d;iit,tfa:tf]
1. църква, управлявана като катедрала, но без епископ
2. шот., ам. църква с двоен пасторат

collet ['kalit]
1. метална ивица/рамка/ръб/обковка, гнездо (на скъпоценен камък и пр.)
2. тех. гривна, пръстен, муфа, втулков патронник
3. гнездо на рубин в часовник

collide [ka'laid]
1. сблъсквам се, блъсвам се, удрям се (with с, в, о)
2. съм/влизам в противоречие/стълкновение, в разрез съм (with с)

collie ['kali]
n шотландско рунтаво овчарско куче

collier ['kalia]
1. въглекопач, минъор
2. въглищар
3. кораб за транспортиране навъглища, моряк на такъв кораб

colliery ['koliari]
n каменовъглена мина (заедно с постройките наоколо)

colligate ['koligeit]
1. v книж. свързвам, обединявам, групирам
2. обобщавам (факти и пр.)

collimate ['kalimeit]
1. v геод. поставям в линия
2. насочвам, визирам

Collins ['kalinz]
I. n разг. благодарствено писмо от гост след посещение
II. n вид студено алкохолно питие със сода, лимон и пр

collision [kali^n]
1. сблъскване, стълкновение, колизия
2. прен. сблъсък, стълкновение, противоречие (на идеи, интереси и пр.) to come into COLLISION влизам в стълкновение, сблъсквам се (with с)
COLLISION course курс/тактика/поведение, водещо нeминyeмo до сблъсък

collocate ['kolakeit]
v нареждам, подреждам, настанявам, разполагам
съчетавам се (with с)

collocation [.kola'keiJn]
1. разполагане, разположение, наставяне, място
2. ез. словосъчетание

collocutor ['kolskjote]
n събеседник

collodion [ka'loudian]
n мед., фот. колодий

collogue [ka'long]
1. разговарям поверително (with с)
2. конспирирам, интригантствувам

colloid ['kalaid]
1. хим. a колоидален, колоиден
2. n колоид

colloidal [ka'laidi]
a хим. колоидален

collop ['kolap]
n парче, резен (особ. от месо)

colloquial [ka'loukwial]
a разговорен, некнизковен

colloquialism [ka'loukwializm]
n израз/дума от разговорната/простонародната реч, нелитературна дума/израз

colloquy ['kalakwi]
1. разговор, разискване, (съ) беседване
2. литературно произведение в диалогична форма
3. църк. презвитериански църковен съд

collotype ['kalataip]
n печ. желатиново клише, фототипия

collude [k3'lu:d]
v заговорнича, конспирирам

collusion [k3'lu:3n]
n юр. тайно споразумение между привидни противнчци в ущърб на трета страна
to be/act in COLLUSION with действувам в тайно споразумение с (в съдебен процес)

collusive [ka'luisiv]
a заговорнически, уреден чрез тайно споразумение

collyrium [ka'liariam]
n течност за промиване на очите

collywobbles ['koliwabiz]
1. n pi разг. къркорене/куркане на червата
2. болезнено присвиване на стомаха от страх

cologne n град Кьолн
eau de COLOGNE кьолнска вода, одеколон

colon ['koulan]
I. n препинателният знак двоеточие
II. n анат. част от дебелото черво, колон

colonel ['kainl]
n полковник, ам. и командир на полк
COLONEL commandant бригаден командир

colonelcy ['ka:nalsi]
n чин/звание/длъжност на полковник

colonel-in-chief ['ka:nlin'tfi;f]
и полкови командир в британската. армия

colonial [ka'lounial]
I. 1. колониален
С. Office ист. Министерство на колониите в Англия
2. ам. в стил от периода преди войната за независимост с Англия (за архитектура, мебели и пр.)
II. 1. жител на колония
2. ам. войник от американската армия от периода на борбата за независимост

colonialism [ka'lounializm]
1. колониална система, колониализъм
2. колониален израз/дума

colonist ['kalanist]
1. колонизатор
2. заселник в колония

colonization ['kolanai'zeiJn]
и колонизиране, заселване

colonize ['kalanaiz]
1. колонизирам, заселвам (чужда страна)
2. ом. пол. преселвам временно (избиратели) в друг избирателен окръг

colonizer ['kalanaiza]
1. колонизатор
2. заселник, поселник, преселник
3. ам. пол. избирател, преселен временно в друг избирателен окръг

colonnade [kola'neid]
1. колонада
2. дървета в редица, алея между дървета

colony ['kalani]
1. колония
2. група заселници/временно живеещи някъде хора, колония, група хора с еднаква професия и пр., живеещи заедно
3. биол. колония

colophon ['kalafan]
n печ. завършък на книга, библиографско каре, винетка/емблема и пр. на издателството/печатницата
from title-page to COLOPHON от първата до последната страница, от началото до края

colophony [ka'lafani]
n хим. колофон

color ам. colour

coloration [kala'reiJn]
n оцветяване, оцветеност, окраска

coloratura [kalara'tuara]
1. муз. колоратура
2. COLORATURA (soprano) колоратурен сопран

colorific [.kala'rifik]
1. оцветяващ, придаващ цвят
2. прен. цветист, колоритен (за език, стил и пр.)

colossal [ka'losi]
1. огромен, гигантски, колосален
2. разг. забележителен, великолепен, възхитителен, блестящ

colossus [ka'lasas]
и (pi colossi) колос (и прен.)

colostomy [ka'lastami]
и мед. оперативно отваряне на дебелото черво за образуване на изкуствен анус

colostrum [ka'tostram]
n млякото на бозайник през първите дни след раждането, коластра

colounnan ['kAlaman]
n (pi-men) търговец на бои

colour ['kAla]
I. 1. цвят. краска, багра
man of COLOUR цветнокож, не бял човек
off COLOUR не с обичайния си цвят, бледен, неразположен, без настроение, неприличен, нецензурен
out of COLOUR избелял (за плат и пр.)
2. боя, багрилно вещество, пигмент, прен. светлина, краска
to cast/put a false COLOUR on something представям нещо в невярна светлина
some COLOUR of truth известна доза правдоподобност/истина
in one's true COLOURs в истинския си лик
box of COLOURs кутия с бои
to paint in bright/dark COLOURs рисувам/представям в светли/мрачни краски
to paint in troe/fasle COLOURs представям/изобразявам правдиво/невярно
3. руменина, червенина
to lose COLOUR побледнявам, пребледнявам
to change COLOUR променям цвета на лицето си, пребледнявам, зачервявам се
to gain COLOUR зарозовявам, поруменявам
4. обик. р1 знаме, флаг
to call to the COLOURs свиквам под знамената, мобилизирам
to come off with flying COLOURs прен. удържам пълна победа
постигам голям успех (в изпити и пр), to join the COLOURs нареждам се под знамената, постъпвам на военна служба
with the COLOURs на действителна служба в армията
to desert the COLOURs воен. дезертирам, прен. изоставям започната работа
to stand/stick to one's COLOURs оставам верен на принципите си, не отстъпвам
to nail one's COLOURs to the mast изразявам открито своето мнение/решение/становище и пр. и готовноетта си да ги отстоявам
to lower/strike one's COLOUR s предавам се, признавам се за победен
to sail under false COLOURs мор. плавам под чудж флаг, прен. представям се за нещо, коего не съм, измамник/самозванеп. съм
to show one's COLOURs разкривам истинските си намерения, разкривам картите си
5. колорит
full of COLOUR цветист, колоритен (за стил и пр.)
6. предлог, претекст, прикритие, юр. външно/привидно основание
under the COLOUR of под предлог/под прикритието на
to give/lend COLOUR to потвърждавам истинността подкрепям, соча правдоподобността (на твърдение и пр.)
7. муз. тембър, колорит
8. вид, характер, особеноет, индивидуалност
to take one's COLOUR from/off подражавам на (някого)
9. pi цветна панделка/шапка/дреха и пр., носени като символ на училище/членуване в клуб/тим/партия и пр.
to get/win one's COLOURs бивам включен в спортен тим
10. ом. мин. следа/частица от злато
II. 1. оцветявам, обагрям, боядисвам
2. прен. украсявам, изопачавам, пресилвам, преиначавам, преувеличавам
3. добивам цвят
поруменявам, зачервявам се, изчервявам се (и с up)

colourable ['kAlarabI]
1. оцветим
2. правдоподобен, приемлив, благовиден
3. привиден, подправен, притворен, лъжлив

colouration вж. coloration

colour bar ['kAla.ba:]
n расова дискриминация

colour-bliminess ['kAte.blaindnis]
n цветна слепота, далтонизъм

colour-blind ['kAla.blaind]
a, n страдащ от цветна слепота, далтонист

colour-box ['kAlaboks]
n изк. кутия с асортимент от бои

colourcast ['kAl3,ka:st]
n цветно телевизионно предаване

coloured ['kAlad]
1. a цветен, оцветен, обагрен
highly COLOURED ярък, колоритен, цветист
2. преувеличен, изопачен, преиначен, силно повлияй
3. цветнокож, особ. негърски, чернокож
COLOURED man негър
4. и (и без изменение) цветнокож, цветнокожи

colour-fast ['kAlafaist]
a неизбеляващ, боядисан с трайни цветове

colourful ['kAlaful]
1. цветист, ярък, колоритен, картинен
2. весел, жив

colouring ['kAlarir]
1. оцветяване
2. цвят, окраска, колорит
protective COLOURING бот., зоол. защитна окраска
3. цвят на лицето, тен
4. багрило, оцветител, боя
5. тембър, колорит
6. влияние
7. преиначаване

colourist ['kAlarist]
n изк. колорист

colourless ['kAlalis]
1. безцветен, блед
2. безинтересен, вял
3. безразличен, безпристрастен, неутрален

colour line ['kAla.lain]
вж. colour bar

colour-printing ['kAla.printil]
n цветен лечат, хромотипия

colour scheme ['kAl3,ski;m]
n съчетание на цветове при подреждане на стая/помещения/цветя и пр. в градина

colour-sergeant ['kAla.saic^ant]
n воен. старши сержант на пехотна рота

colporteur ['k3lp3:t3]
n уличен продавач на книги, особ. на библията и други религиозни книги

colt [koult]
I. 1. мъжко конче, жребче
to cast one's COLT's teeth прен. улягам, идва ми умът в главата
2. si. младок, новак
he is only a COLT той e още много млад/неопитен
3. мор. край на корабно въже
II. n стар тип американски автоматичен револвер

colter ам. coulter

coltish ['koultiJ]
1. весел, игрив
2. неопитен

coltsfoot ['koultsfut]
и бо? п. подбел (Tussilago farfara)

columbarium [.kalam'bEariaro]
n помещение с ниши в стените за съхраняване на урни, колумбарий

columbine ['kalambain]
n бот. аквилегия, кандилка

column ['kolam]
1. арх. колона
2. нещо, наподобяващо колона
3. воен., мор. (строй в) колона
to dodge the COLUMN разг. бягам/кръшкам/клинча от работа/задължение
4. стълб (живачен, от дим и пр.)
5. колона, графа, печ. шпалта
COLUMN of figures цифри, подредени в колона
newspaper COLUMN вестникарска колона/рубрика
our COLUMNs, the COLUMNs of our paper съдържанието на/материалите, поместени в нашия вестник
6. прен. стълб, опора, поддръжка
7. тех. лост, щанга
COLUMNs of a machine стойка/рама на машина
control COLUMN ав. команден пост
stecring COLUMN щанга на кормилото

columnar [ka'lAmna]
1. колонообразен, стълбовиден
2. напечатан/подреден в колона
3. крепящ се на стълб/колона

columned ['kalamd]
a с колони

columnist ['kalamnist]
n журналист, водещ рубрика в списание/вестник

colza ['kolza]
n бот. рапица

coma ['kouma]
I. и мед. продължително състояние на унес/безсъзнание, кома
to slip into a COMA изпадам в кома
II. 1. n (pi comae) бот. влакнест семенен придатък
2. астр. глава (на комета)
3. фот. несиметрична аберация, кома

comatose ['koumatous]
1. мед. я безсъзнание, коматозен
2. ам. летаргичен

comb [kourn]
I. 1. гребен (за коса), to run the COMB through one's hair, to give one's hair a COMB сресвам се набързо
2. чесало (за кон и пр.) -
3. текст, чепкало, дарак
4. гребен (на петел и пр.) -
5. пчелна медна/восъчна пита
6. било (на покрив, планина) -, хребет
7. гребен (на вълна. планина)
II. 1. peuia, сресвам, разчесвам
2. търся/претърсвам щателно, ровя, преравям
3. воен. прочиствам, разчиствам (оком и пр.)
4. текст, разбивам/развлачвам/раздрънквам на дарак
5. изчиствам с чесало (кон) (и с down)
6. разбивам се, пеня се (за вълна)
7. COMB out сресвам/разресвам с гребен, прочиствам. разчиствам (от ненужни неща), отстранявам нежелани/негодни лица, провеждам чистка, систематически нападам/претърсвам

combat ['kambat]
I. 1. борба, битка, сражение, бой
single COMBAT единоборство, двубой
2. attr боен, боеви
COMBAT mission бойна задача
COMBAT fatigue психическа травма/разстройство, вследствие на напрежение по време на сражение
COMBAT suit походна/бойна униформа
II. v сражавам се, бия се, боря се (неприятел, болеет, бедствие и пр.)

combatant ['kambatant]
I. a боен, боеви, строеви, който се бие/бори/сражава
COMBATANT value боеспособност
lions COMBATANT хер. два изправени един срещу друг лъва
II. 1. боец, строевак
2. воюваща страна
3. поборник

combative ['kambativ]
1. воинствен
2. свадлив, заядлив

comber ['kouma]
1. гребен за разчепкване на вълна, дарак, чепкало
2. дълга пенеста вълна

combination [.kambi'neiJn]
1. комбиниране, комбинация, съчетание
COMBINATION lock секретна брава (на каси, сейфове и пр.), in COMBINATION съчетан, свързан
2. мат. комбинация
3. шахматна комбинация
4. хим. съединение
5. pi гащиризон
6. мотоциклет с кош
7. съюз, сдружение, обединение
8. малък инструментален оркестър

combination-room ['kambinei^n.rum]
common-room (в Кеймбридж)

combinative ['kambinativ]
в комбинационен, комбинаторен

combinatorial [kombina'tairial]
a мат. комбинаторен

combine [kam'bain]
I. 1. обединявам (се)
2. комбинирам (се), съчетавам (се), смесвам (се), сливам (се)
COMBINEd operations съвместни действия/операции (и яоенни), хим. съединявам ее
II. 1. тех. комбайн
2. обединение, синдикат, тръст, концерн

combings ['koumigz]
1. дарачни отпалъци, дреб
2. косми, изпадали при ресане

combing-wool ['koumio.wil]
n дълговлакнеста вълна (за камгарни прежди, платове)

combining form [kam'bainiq.faim]
n ез. комбинативна форма на дума за образуване на словосъчетания (франко-за френско, теле-за телефонен и пр.)

comb-out ['koum.aut]
1. n прен. прочистване, чистка (в организация, учреждение и пр.) -
2. (полицейска) проверка, претърсване

combustible [kam'bAstibI]
I. 1. лесно запалителен/възпламеним
2. прен. лесно възбудим, раздразним, сприхав
II. 1. лесно запалително/възпламенимо нещо
2. горивни материали, гориво, топливо

combustion [karo'bAStJan]
1. запалване, горсне, изгаряне
COMBUSTION chamber тех. камера на горенето
2. химически процес с отделяне на светлина и топлина (окисляване и пр.)
3. прен. силно вълнение/възбуждение

come [kAm]
1. идвам, дохождам, появявам се, пристигам
here he COMEs ето го! идва! to COME and go идвам и си отивам, правя краткотрайни посещения, краткотраен/преходен съм
not to know whether one is coming or going съвсем съм се объркал/развълнувал
his colour came and went той ту се изчервяваше, ту пребледняваше
after many years have COME and gone след като изтекоха много години
she is coming 15 тя кара/скоро ще навърши петнадесетата си година
she will be 15 COME May/COME Friday тя ще навърши 15 години идния май/следващия петък
do yon COME my way? и ти ли си насам/по моя път? who COMEs next? кой е на ред? чий ред е? кой следва? COME and see/hear, etc. ела да видиш/чуеш и пр
2. случвам се, ставам, бивам
COME what may каквото и да се случи, да става каквото ще
how COME? разг. как се случи/случва? как стана/става? защо? how did it COME that... как стана така, че...
how did you COME to break your leg? как се случи да си счупиш крака? how COMEs it that the door is open? защо вратата е отворена?
now that COME to think of it сега, като се замислям, сега (изведнъж) си спомням
3. образувам се, ставам, получавам се
churn till the butter COMEs бий (млякото), докато се получи масло
I don't know what will COME of all this не зная какво ще излезе/какъв ще бъде резултатът от всичко това
he has COME to be a good rider той е станал добър ездач
4. достигам (to до), възлизам, равнявам се (to на)
her dress came to her ankles роклята достигаше до глезените и
her bill came to 10 сметката и възлизаше на десет лири
5. разг. представям се за, разигравам роля на
you'd better not try and COME the schoolmaster with me не се опитвай да ми разиграваш ролята на учител
she always tries to COME the fine lady тя винаги се старае да се представи за изискана дама
to COME it (rather/too) strong прекалявам, не се спирам пред нищо, преувеличавам
don't COME it недей да важничиш, за да правиш впечатление
don't COME that game остави/не прави тия работи
6. в imp, exclam означава подкана, насърчение или лек упрек, раздразнение
COME, Ann, don't be cross! хайде, Ана, не се сърди! COME, now, don't be so foolish e, хайде не бъди толкова глупав
COME it isn't as bad as that хайде, хайде (успокой се), не е чак толкова лошо
7. излизам, оказвам се, ставам (в съчет. с прилагателно), it COMEs expensive/cheaper излизаскъпо/по-евтино
COME easy ставам лесен
COME right оказвам се прав/верен/точен, свършвам благополучно
COME alive оживявам
COME clear изяснявам се
COME true осъществявам се, сбъдвам се
COME loose разхлабвам се
COME clean казвам си/признавам си всичко, изповядвам се
8. вървя, напредвам, постигам
to COME short of one's goal не достигам целта си
she came to be a hundred тя доживя до стогодишна възраст
the job is coming nicely работата върви добре
he has COME a long way той много се издигна/напредна
9. идвам като последица, причинен съм, произтичам (of от)
no good will COME of it нищо хубаво няма да излезе от това, no luuin can COME of trying няма вреда да се опита
that's what COMEs of being so much in a hurry виж/ето какво става от много бързане
10. явявам се, намирам се, срещам се
on what page/under what heading does that COME? на коя страница/под какво заглавие се намира това? it COMEs in (to) several sizes има го в няколко размера/ръста/номера (за модел и пр.)
11. вулг. изпитвам оргазъм

come-and-go ['kAman'gou]
1. постоянно движение насам-натам
2. attr постоянно сменящ се, случаен, преходен

come-at-able [kAm'aetabI]
a разг. достъпен, достижим

come-back ['kAmback]
1. разг. успешно възвръщане към минала слава/популярност и пр
2. разг. рязък отговор, възражение, духовит/остроумен отговор
3. обезщетение, отплата

comedian [ka'mildian]
1. автор на комедии, комик
2. артист, изпълняващ комични роли, комик
3. несериозен човек, комедиант

comedienne [ka,mi:di'en]
1. n фр. актриса, изпълняваща комични роли
2. комедиантка

come-down ['kAmdaun]
n разг. понижение в ранг, крах, провал, деградиране, унижение

comedy ['kamidi]
n комедия
COMEDY of manners лит. салонна комедия, комедия на нрави
as good as a COMEDY цяла комедия, истински фарс

come-hither [kAm'hiSa]
a разг. примамлив, съблазни-телен. изкусителен, изкушаващ

comeliness ['kAmlinis]
n миловидност, хубост, красота

comely ['kAmli]
a миловиден, хубавичък, с приятна външност

come-on ['kAman]
1. n si. мошеник, измамник
2. примамка, уловка (за разпродаваче на стоки и пр.)
3. дребна прибавка към покупка от продавача

comer ['kAma]
1. (ново) пристигнал, (ново) дошъл
first COMER този, който е дошъл/пристигнал пръв, първият срещнат
all COMERs всички кандидати/претенденти
2. ам. разг. обещаващ/бързо напредващ човек
COMERs and goers пристигаши и заминаващи

comestible [kam'estibi]
n обик. р1 хранителни/съестни продукти

comet ['komit]
n астр. комета

cometary ['komitari,ka'metik]
a астр. кометен

comeuppance [.kAin'Apsns]
п ам. заслужено наказание, възмездие, отплата

comfit ['kAmrit]
n pi захаросани ядки/плодове, бонбони

comfort ['kAmfat]
I. 1. утеха, утешение, разтуха, облекчение, успокоение, нещо, действуващо успокоително
to give COMFORT успокоявам, утешавам, ободрявам
to take COMFORT успокоявам се, разтушавам се
2. доволство, добро самочувствие/физическо състояние
3. удобства, охолство, комфорт
4. помощ, подкрепа
5. ам. юрган
a creature's COMFORTs материални блага, хубаво ядене и пиене
II. 1. утешавам, успокоявам, облекчавам, ободрявам
2. помагам

comfortable ['kAmfotabl]
1. удобен, уютен, комфортен, охолен
2. успокоителен, утешителен
3. спокоен, облекчен
4. прост, непретенциозен
5. достатъчен
6. приятен, мил, благ

comfortably ['kAmfatabli]
1. удобно, приятно
2. достатъчно
to be COMFORTABLY off заможен съм, обезпечен съм, живея охолно

comforter ['kAmfeta]
1. утешител
the COMFORTER Светият Дух
2. дълъг плетен вълнен шал (за врат)
3. ам. топла завивка, юрган
4. каучуково биберонче. залъгалка

comfortless ['kArnfatlis]
1. неудобен
2. мрачен, безрадостен, неутешим

comfort station ['kAmrat.steiJn]
n ам. обществена тоалетна

comfrey ['kAmfri]
n бот. черен оман, зарасличе (Symphytum)

comfy ['kAmfi]
разг. comfortable

comic ['kornik]
I. 1. комичен, комедиен, шеговит
COMIC writers автори на комедии
2. смешен, хумористичен, забавен
II. 1. разг. comedian
2. ам. кинокомедия
3. ам. хумористично списание/вестник/страница/подлистник
4. pi разг. хумористична/приключенска история в картинки

comical ['kamiki]
1. смешен, комичен, забавен, шеговит
2. странен, особен, чудат

comicality [kami'kaeliti]
n комичност, комедийност, чудатост

comic strip ['kamik.strip]
вж. comic

coming ['kAmir]
n приближаване, доближаване, идване, пристигане the Second COMING рел. второто пришествие
COMING of age навършване на пълнолетие

coming-out ['kAmiQ.aut]
1. n. дебют (на сцената, в 06ществото и пр.)
COMING-OUT party бал в чест на млада девойка при въвеждането и в обществото

comings 1. идващ, настъпващ, приближаваш, идущ, бъден, бъдещ
the COMINGS generations идиите поколения
2. многообещаващ, надежден
3. придобиваш важност/значение/широко разпространение и пр

comintern ['kamintain]
n (третият) Комунистически интернационал

comitadji [kami'tac^i]
n комитаджия

comity ['kamiti]
n вежливост, учтивост, любезност
COMITY of nations приятелски отношения между държави, основани върху взаимната изгода и зачитане на суверенитета

comma ['kama]
1. запетая
invertedCOMMAs кавички
2. муз. интервал, пауза
3. COMMA bacillus мед. бацил. причинител на азиатската холера, холерен вибрион

command [k3ma:nd]
I. 1. заповядвам. давам заповед (и)
to COMMAND silence заповядвам да се пази тишина
2. командувам, управлявам
3. господствувам над, владея, контролирам
4. издигам се над, доминирам
the hill COMMANDs a good view от хълма се разкрива хубава гледка
5. воен. държа позиция, държа под обстрел
6. разполагам с, имам на разположение, разпореждам се с
to COMMAND a large vocabulary зная много думи, ямам богат речник
to COMMAND the services of ползвам се от услугите на
yours to COMMAND на Ваше разположение/на Вашите услуги съм
7. налагам. вдъхвам, внушавам. заслужено получавам (почит, симпатия, съчувствие и пр.) -
8. контролирам, сдържам, задържам. възпирам
to COMMAND oneself владея се
9. искам, изисквам
II. 1. заповед, команда
at the word of COMMAND при дадена команда
2. командуване
to be in COMMAND of (a unit, etc.) командувам (част и пр.)
under COMMAND of командуван от
at (one's) COMMAND на разположение/на услугите (на)
to take COMMAND of поемам командуването на
3. военновъздушна част/единица, ято, военна част
fighter COMMAND изтребителна авиация
4. господство, власт, разполагане, владеене
to have a good COMMAND of a language владея добре език
5. военен окръг
6. COMMAND Paper кралско послание/документ до парламента

commandant [.kaman'daent]
n началник, командир, комендант

commandeer [.kaman'dia]
1. реквизирам
2. набирам принудително (войници)
3. разг. присвоявам си, задигам

commander [ka'mainda]
1. командир, началник, главнокомандуваш (армия), водач, ръководител (на експедицин и пр.)
2. мор. капитан III ранг, командир на флотилия
3. голям дървен чук

commander-in-chief [ka'ma:ndann'tri:f]
1. главнокомандуващ/командуващ армия
2. мор. началник на флота

command-in-chief [ka'ma:iidin't.ri:f]
n главно командуване

commanding [ka'ma:ndir]
1. командуваш
2. доминиращ, внушителен, високопоставен
COMMANDING eminence доминирашо възвишение

commandment [ka'maindmant]
n (безусловна) заповед, декрет
the Ten COMMANDMENT s библ. десетте божи заповеди

command module [ka'ma:nd,madju:l]
n контролна кабина в космически кораб, командна част от многостепенна ракета

command night [ka'ma:nd,nait]
вж. command perfomance

commando [ka'ma:ndou]
1. военна част, отряд, команда
2. отряд за диверсионни акции
3. боец от десантен отряд

command performance [ka'ma:ndper'fa:mans]
1. изпълнения по желание на слушателите (по радио и пр)
2. представление по искане на държавен глава

commemorate [ka'memareit]
1. празнувам, отбелязвам (годишнина) -
2. ознаменувам (събитие), почитам (пиметта ни)
3. служа за възпоминание (за статуя и пр.)

commemoration [ka.merna'reiJn]
1. празнуване, чествуване (на годишнина), възпоминание
in COMMEMORATION of в памет на
COMMEMORATION (Day) годишно тържество на Оксфордския университет в памет на основателите му
2. църк. поменуване

commemorative [ka'memarativ]
a възпоменателен

commence [ka'mens]
r почвам, започвам, слагам начало на

commencement [ka'mensmant]
1. n t. започване, начало
2. годишен акт в учебно заведение

commend [ka'mend]
1. предавам, поверявам (to на)
2. хваля, похвалвам, говоря благоприятно за, препоръчвам
highly COMMENDed competitor състезател, получил отличие/похвала в конкурс и пр
3. ост. предавам поздрави, поздравявам
COMMEND me to В. поздрави Б. от мен (и upon.)
4. reft харесвам се, нравя се, приемлив съм (to на, за)
will the book COMMEND itself to the reader? ще се хареса ли книгата на читателя?

commendable [ka'mendabi]
1. похвален, достоен за похвала
2. препоръчителен

commendation ['kamen'dei,fn]
1. одобрение, похвала
2. препоръка

commendatory [ka'mendatari]
1. похваляващ
2. препоръчителен

commensal [ka'mensi]
1. сътрапезник
2. биол. паразит, растение/животно, което е в симбиоза с друг организъм
3. altr паразитен, живеещ в симбиоза (за растение, животно)

commensurable [ka'menJarabI]
1. съизмерим (with, to с)
2. пропорционален, съразмерен

commensurate [ka'mcnJarit]
1. съизмерим (with, to с)
2. пропорционален (to на)
3. съответен, съответствуващ

comment ['kament]
I. 1. бележка, забележка, мнение, коментар, критика, преценка
no COMMENT разг. нямам какво да кажа по въпроса
2. обяснителна бележка към текст, анотация, коментарии, коментар
3. приказки, клюки
II. 1. изказвам мнение, правя критически бележки, коментирам (on по), тълкувам, обяснявам
2. правя обяснителни бележки, съставям коментар (on към)

commentary ['kamantari]
1. обяснение, коментар, рад., телев. репортаж
2. кино дикторски текст

commentate ['komanteit]
v правя текущ коментар на (събитие, състезание и пр.)

commentator ['komenteita]
1. рад. телев., жур. коментатор
2. съставител на коментар, тълкувател

commerce ['k3m3:s]
1. търговия (особ. в голям мащаб)
2. ост. сношения, общуване

commercial [^'тэ:Л]
I. 1. търговски, лак. телев. издържащ се от реклами
COMMERCIAL broadcasting предавания, включващи много реклами в програмите си
COMMERCIAL college/school търговски техникум/училище
2. натурален, нерафиниран (за химикал и пр.)
II. 1. разг. телев., рад. реклама/търговско съобщение. вмъкнато в предаванията
2. търговски пътник

commercialism [ka'maiJalizm]
1. комерчески дух/методи/институции
2. комерческа практика, търгашество

commercialize [ka'maiJalaiz]
1. поставям на търговски начала
2. придавам комерчески дух на
3. използувам за търговски цели

commination [,k3mi'neiJn]
n църк. изобличаване на грешници. заплашване с божие наказание/възмездие

comminatory ['kaminatari]
a главно рел. заплашителен, изобличителен

commingle [ka'miogi]
v смесвам (се), измесвам (се) в едно цяло

comminissioned [ka'miJnd]
1. упълномощен, оторизиран
2. воен. произведен

comminute ['kaminjut]
1. натрошавам/разтрошавам на дребно
2. разделям на части, раздробявам (земя, имущество и пр.)
3. ам. стривам на прах, пулверизирам

commiserate [ka'mizareit]
v съчувствувам
изказвам съчувствия/съболезнования/съжаления (with на)

commiseration [ka,misa'reiJ'n]
n (изказване на) съжаления/съчувствия/съболезнования

commiserative [ka'mizarativ]
a съчувствен, състрадателен

commissar [kami'sa:]
nрус. комисар

commissariat [komi'seariat]
1. воен. интендантство, продоволствено снабдяване, хранителни припаси
2. рус комисариат

commissary ['kamisari]
1. помощник, пълномощник, представител, делегат
2. ам. супермаркет за продоволствие на военнослужещи
3. воен. интендант
4. ам. ресторант в киностудио и пр
5. църк. заместник/пълномощник на епископ

commission [ka'rniJn]
I. 1. пълномощие, упълномощаване, пълномощно
2. възложена работа/задача, заповед, нареждане, предписание
3. комисия
4. писмена заповед за производство в офицерски чин
5. офицерска длъжност/чин
to resign a COMMISSION подавам оставка (за офицер)
6. комисиона
COMMISSION agent комисионер
7. извършване на грях/престъпление и пр.
in COMMISSION
out of COMMISSION за боен короб в употреба, зареден и готов за пътуване, излязъл/изваден от употреба, в неизправност, влязъл в резерва
II. 1. упълномощавам
2. назначавам на длъжност
3. давам нареждане, възлагам, поръчвам
4. мор. подготвям за влизане в действие
5. назначавам капитан/екипаж на кораб

commissionaire [ka.miJa'nsa]
1. униформен портиер (на хотел, театър и пр.)
2. разсилен, хоп

commissioner [ka'miJana]
1. член на (кралска) комисия
2. специален пълномощник, комисар
3. лице, натоварено с някаква мисия
High COMMISSIONER представител (на страна) с висок ранг

commissure ['kamisjua]
n анат. връзка, съединение, става, място на съединяване, комисура

commit [ka'mit]
1. предавам на съхранение и пр., поверявам (to на)
COMMIT to memory запомням, научавам наизуст
2. давам, предавам (на съд и пр.), to COMMIT to battle хвърлям в битка/сражение
to COMMIT to the ground погребвам
to COMMIT to paper/writing отбелязвам си, записвам
3. предавам законопроект и пр. (на комисия)
4. извършвам (грешка, престъпление и пр.)
to COMMIT suicide самоубивам се
5. изпращам в затвор/психиатрия и пр
6. воен. предавам на съда
7. излагам (се) на риск, въвличам (се), обвързвам (се), заангажирвам (се)
to COMMIT oneself поемам (опасно) задължение/отговорност

commitment [ka'mitmant,ka'miti]
1. предаване, поверяване
2. изпращане в затвор/психиатрия и пр
3. заповед за изпращане в затвор
4. извършване на престъпление/грешка и пр
5. задължение, ангажимент, отговорност, обвързване

committee [ka'miti]
I. 1. комитет, комисия
Peace COMMITTEE комитет за защита на мира
С. (of the whole House) парл. пленум за обсъждане на законопроекти
Parliamentary С. парламентарна комисия
checkup COMMITTEE ам. ревизионна комисия
to be on the COMMITTEE член съм на комисията/комитета
to sit on a COMMITTEE заседавам
2. ръкодовдство на клуб
3. attr на комитет/комисия (за заседание, решение и пр.)
II. n юр. опекун, наставник

commixture [ka'mikstJa]
n смесване, смесица, смес

commode [ka'moud]
1. нисък скрин, шкаф
2. нощно гърне, пригодено за сядане върху стол и пр
3. подвижен умивалник

commodious [ka'moudias]
a широк, просторен (за къща, шкаф и пр.)

commodities staple COMMODITIES главни предмети на търговията

commodity [ka'maditi]
n търговски артикул, стока за широко потребление
р1 стоки
COMMODITY production производство на стоки за широко потребление
COMMODITY Dealings/Exchange стокова борса

commodore ['kamada:]
1. старши капитан на търговски флот, ав. командир на ескадра
2. председател на яхтклуб
3. комодор

common ['koman]
I. 1. общ, съвместен
the COMMON Market Общият пазар, Европейската икономическа общност
COMMON divisor/factor мат. общ делител
COMMON multiple мат. общ множител, общо кратно
2. обществен, публичен
COMMON land общинска мера
3. обикновен, (широко) разпространен, често срещан, обичаен
COMMON law юр. обичайно право
COMMON-law marrige брачно съжителство без сключване на брак
4. обикновен, прост, елементарен
the COMMON people обикновените/простите хора
COMMON soldier редник, обикновен войник
COMMON noun грам. нарицателно име
COMMON measure/time муз. вид такт (особ. 112 и 414), COMMON measure/metre проз. вид ямбическо четиристишие
5. прост, груб, вулгарен
as COMMON as dirt съвсем прост, прост като фасул
II. 1. обща/общинска земя, мера, неоградена/необработвана земя
2. юр. право на ползване на чужди пасища/води и пр
3. common sense
4. in COMMON заедно, общо, съвместно
in COMMON with (също) като/както
to have nothing in COMMON (with) нямаме нищо общо, по нищо не си приличаме (с)
out of the COMMON необикновен, необичаен, особен
nothing out of the COMMON нищо особено/забележително

commonage ['kɔmənidʒ]
1. право на паша в общинска земя
2. commonalty

commonality [kɔmə'næliti]
n сходство, прилика, общи черти

commonalty ['kɔmənəlti]
1. обикновените хора/граждани, общата маса, масите, простият народ
2. (членската маса на) организация

common carrier ['kɔmən,kæriə]
n частно лице/предприятие, което извършва превоз на хора/стоки и пр

commoner ['kɔmənə]
1. човек, който няма наследствена благородническа титла, обикновен гражданин
2. студент, който не получава финансова помощ в университет/който учи на свои разноски

commonly ['kɔmənli]
adv обикновено

commonness ['kɔmənnis]
1. (голяма) разпространеност
2. обикновеност, баналност
3. простащина, вулгарност

commonplace ['kɔmənpleis]
I. 1. известен/често цитиран пасаж
2. изтъркана тема, банална фраза, глупава/плоска забележка
II. a обикновен, всекидневен, безинтересен, изтъркан, банален, прост

commonplace-book ['kɔmənpleis,buk]
n бележник/тетрадка за вписване на известни цитати/интересни пасажи и пр

common-room ['kɔmənrum]
n обща всекидневна в пансион/колеж и пр. за преподаватели/студенти и пр., учителска стая

commons ['kɔmənz]
1. третото съcловие, народът
2. the (House of) COMMONS Камарата на общините
3. провизии, храна, дажби
порция ядене (главно в университетите в Оксфорд и Кеймбридж), short COMMONS оскъдна храна/дажба/дневна храна

common sense ['kɔmən,sens]
n здрав разум, благоразумие

commonsensical [kɔmən'sensikl]
a (благо) разумен

commonweal ['kɔmənwi:l]
1. общото/общественото благо
2. ост. commonwealth

commonwealth ['kɔmən,welθ]
1. държава, република
the COMMONWEALTH английската република проз времето на Кромуел
2. обединение на група държави/щати
the (British) COMMONWEALTH (of Nations) (Бритaнската) общност на (народите)
3. федерация, сдружение, общност

commotion [kə'mouʃn]
1. вълнение, възбуждение
2. объркване, смущение, сътресение (нервно, мозъчно и пр.)
3. безредици, размирици, суматоха, бунт

communal ['kɔmjunl]
1. общ, обществен, колективен, комунален
2. за общо ползване
3. характерен за комуна

communalism ['kɔmjunəlizm]
n система от общини със самоуправление

commune [kə'mju:n]
I. 1. общувам тясно
беседвам задушевно (with с)
2. ам. църк. вземам причастие, причестявам се
II. 1. комуна
2. задружно живеене на комунални начала
3. the (Paris) COMMUNE Парижката комуна
4. община (административна единица)

communicable [kə'mju:nikəbl]
1. който може да се предава/съобщава/споделя
2. заразен, прихватлив
3. ам. общителен, разговорлив

communicant [kə'mju:nikənt]
I. 1. църк. лице, което (редовно) се причестява
2. доносник, информатор
II. a свързващ

communicate [kə'mju:nikeit]
1. съобщавам, предавам (новина, информация и пр.), споделям, разменям
2. физ. предавам (топлина, движение и пр.) (to на)
3. свързвам се, съобщавам се (with с) (и за стаи, дворове, шосета и пр.)
4. предавам, разнасям (болеcт), заразявам
5. във връзка съм, сношавам се, общувам (with с)
6. църк. причестявам се

communication [kə,mjuni'keiʃn]
1. съобщение, съобщаване, връзка
2. рl съобщителни средства (пътища, железници, телефони и пр.)
3. воен. рl съобщения, комуникации
4. (технология на) предаване на информация
5. свързване (на помещения и пр.)
6. attr съобщителен, комуникационен
COMMUNICATION cord жп. внезапна спирачка (в купе)

communicative [kə'mju:nikətiv]
1. отворен, прям, общителен, разговорлив
2. съобщителен, свързващ, комуникационен

communicator [kə'mju:ni'keitə]
1. лице, което съобщава/свързва
2. тех. комуникатор, тел. отправителен апарат, предавателен механизъм

communicatory [kə'mjunikətəri]
a съобщителен, носещ информация (за писмо и пр.)

communion [kə'mju:niən]
1. участие
2. общуване, взаимност, тясна дружба, духовна връзка, сродство на мисли и чувства
3. размяна на мисли, беседване
4. организирана хомогенна религиозна група
5. църк. причастие
6. адм. община, общност
7. attr за/на причастие

communique [kə'mju:nikei]
n фр. официално съобщение, комюнике

communism ['kɔmju:nizm]
n комунизъм

communist ['kɔmju:nist]
1. комунист
2. attr комунистически

communistic [kɔmju:'nistik]
1. проповядващ/подкрепящ комунизма
2. симпатизиращ на комунизма
3. комунистически

communitarian [kə,mjuni'tɛəriən]
n, a (член) на комуна

community [kə'mju:niti]
1. община
2. колония, землячество
3. църковна община
4. общност
5. населението на дадено място/район/държава
6. група хора с общи интереси/работа и пр., които живеят заедно, общество, общественост
COMMUNITY centre обществен културен дом
COMMUNITY interests, interests of the COMMUNITY интересите на населението
7. общност, взаимност
COMMUNITY of property/goods общо владение на имуществото/благата
8. екол. група растения/животни, живеещи заедно в естествени условия

communize ['kɔmju:naiz]
1. превръщам в обществена собственост
2. комунизирам
3. установявам комунистическо управление

commutable [kə'mju:təbl]
a заменяем, заменим, сменяем, разменим

commutation [,kɔmju:'teiʃn]
1. замяна, размяна, смяна
2. смяна в начина на заплащане, комутация
3. намаляване/смекчаване на наказание
COMMUTATION of death penalty to life imprisonment замяна на смъртно наказание с доживотен затвор
4. ел. промяна в направлението на тока, комутация

commutation ticket [,kɔmju'teiʃn'tikit]
n ам. абонаментна карта за влак

commutative [kə'mju:tətiv]
a сменяем, разменяем, мат. комутативен

commutator ['kɔmju:teitə]
n ел. превключвател, комутатор, колектор

commute [kə'mju:t]
1. заменям, сменям, разменям
2. сменям начина на заплащане
3. намалявам присъда/наказание
4. ам. пътувам всеки ден с влак и пр. до работата си в града и обратно, пътувам с абонаментна карта
5. ел. променям посоката на тока

commuter [kə'mju:tə]
n лице, което ежедневно пътува с влак и пр. до работата си в града и обратно

comose ['koumous]
a бот. космат, мъхест (за семена и пр.)

comp [kɔmp]
1. v разг. акомпанирам
2. композирам

compact ['kɔmpækt]
I. n споразумение, спогодба, договор, пакт
II. 1. плътен, компактен, стегнат, сбит
2. съкратен, кратък
III. 1. сбивам, стягам, притягам, притискам, сгъстявам, правя плътен, опаковам плътно
2. съставям (of от)
IV. 1. пудриера с огледалце (за чантa)
2. ам. малка лека кола

companion [kəm'pæniən]
I. 1. другар, съпруг
2. придружител, компанъон, събеседник
3. съучастник, съдружник
4. случаен спътник
5. единият от чифт предмети, еш
6. кавалер на орден (обик. от най-ниска степен)
7. платена компанъонка
8. наръчник, справочник
II. v придружавам, съпровождам, правя компания на, общувам с
III. n мор. стълба от палубата на парахода към кабините и салона (и COMPANION way)

companionable [kəm'pæniənəbl]
a приятен, разговорлив, общителен

companionship [kəm'pæniənʃip]
1. общуване, дружба, другарство, компания
2. печ. бригада от словослагатели

company ['kʌmpəni]
1. общество, компания, познанство, приятели, другари
in COMPANY with заeдно с
to bear/keep someone COMPANY правя компания на/придружавам някого, дружа/общувам с/ухажвам някого
to keep good/bad COMPANY дружа с добри/лоши другари
to part COMPANY with скъсвам връзките си/разделям се с, напускам
a man is known by the COMPANY he keeps поcл. кажи ми с кого дружиш, да ти кажа какъв си
2. гост (и), посетител (и)
to put on one's COMPANY manners държа се крайно любезно като пред гости
3. търг. дружество, компания
joint COMPANY акционерно дружество
holding COMPANY акционерно дружество, владеещо и контролиращо акциите на други фирми
COMPANY union нечленуващ в профсъюзите съюз на работещите в дадено предприятие/фирма
4. театр. трупа
stock COMPANY постоянен състав
5. воен. рота
ship's COMPANY целият екипаж на кораб

comparable ['kɔmpərəbl]
1. сравняем, сравним (with с)
2. подобен, равностоен (to на)

comparative [kəm'pærətiv]
I. 1. сравнителен (метод и пр.)
COMPARATIVE linguistics сравнително езикознание
2. грам. сравнителен (за степен)
3. относителен
II. n грам. сравнителна степен/форма

comparatively [kəm'pærətivli]
1. сравнително
2. относително

comparator [kəm'pærətə]
n уред за сравняване на произведен продукт със стандарта

compare [kəm'pɛə]
I. 1. сравнявам, съпоставям (with, to с)
not to be COMPAREd with несравнимо по-добър/лош от
2. сравнявам (се), поставям (се) наравно
3. оприличавам, уподобявам (to на)
4. грам. образувам сравнителна/превъзходна степен
to COMPARE notes разменям мнения/впечатления (with с)
II. n книж. сравнение, главно в beyond/past/without COMPARE несравнимо, съвършено различно

comparison [kəm'pærisən]
1. сравнение
to bring into/make COMPARISON правя сравнение, сравнявам
beyond/out of all COMPARISON несравним
by COMPARISON при сравнение (with с)
to bear/stand COMPARISON with издържам сравнение/мога да се сравнявам с
2. (degrees of) COMPARISON грам. степени за сравнение
3. сходство, уподобяване

compartment [kəm'pa:tmənt]
I. 1. отделение, купе (във влак)
watertight COMPARTMENT мор. херметически затворено помещение (на кораб)
2. преграда, преградка, отделение
II. v разделям на/по категории, разпределям по преградки

compass ['kʌmpəs]
I. 1. компас
COMPASS bearing посока по компаса
2. окръжност, ост. заобикалка
to fetch/go a COMPASS (about) заобикалям, обхождам
3. граници, обхват, предел (и прен.), обем, размер
within the COMPASS of в границите/обсега на
4. муз. регистър, диапазон
5. pl (a pair of) COMPASSes пергел
6. attr компасен, полукръгъл, извит
COMPASS window арх. заоблен еркерен прозорец
II. 1. (за) обикалям, обхождам, обкръжавам, ограждам
2. постигам, осъществявам, успявам
3. замислям, кроя (нещо лошо), сплетнича, интригантствувам
4. схващам, разбирам

compassion [kəm'pæʃn]
n милост, съжаление, състрадание, съчувствие
have/take COMPASSION on/upon us съжали ни, помогни ни

compassionate [kəm'pæʃənit]
I. 1. съчувствен, състрадателен, милостив
2. даван/отпускан не на законно основание, a от съчувствие/състрадание (за издръжка, помощ, отпуск и пр.)
II. v съжалявам, съчувствувам на, отнасям се със състрадание към

compass-plane ['kʌmpəs,plein]
n тех. криво ренде, гърбач

compass-saw ['kʌmpəs,sɔ:]
n ръчен трион за изрязване на криви

compatibility [kəm,pætə'biliti]
n съвместимост, съгласуваност, взаимна толерантност

compatible [kəm'pætibl]
1. съвместим
съгласуващ се (with с)
2. съответствуващ
3. годен за съвместно съществуване (with с)

compatriot [kəm'pætriət]
1. сънародник, съотечественик
2. ам. колега

compeer [kəm'piə]
1. равен по положение/ранг/способности и пр
2. другар

compel [kəm'pel]
v (-ll-) принуждавам, заставям, насилвам
to COMPEL silence налагам мълчание/тишина
to COMPEL attention приковавам внимание

compelling [kəm'peliŋ]
a непреодолим, на когото не може да се устои, неудържим, завладяващ, покоряващ
COMPELLING smile подкупваща усмивка

compendious [kəm'pendiəs]
a кратък, но изчерпателен, сбит

compendium [kəm'pendiəm]
n кратко изложение, резюме, компендиум

compensate ['kɔmpenseit]
1. заменям с нещо равностойно, компенсирам (for)
2. възнаграждавам, отплащам се (за услугa), обезщетявам
3. тех. уравновесявам, балансирам
4. aм. (за) плащам

compensation [,kɔmpen'seiʃn]
1. възнаграждение, заплащане, отплащане, компенсация, обезщетение
2. тех. балансиране, уравновесяване, неутрализиране
3. ам. заплата, надница

compensational [,kɔmpen'seiʃənl]
a компенсационен

compensative [kəm'pensətiv]
a компенсационен, компенсиращ

compensatory [kəm'pensətəri]
a компенсационен, компенсиращ

compere ['kɔmpɛə]
I. n фр. конферансие
II. v фр. изпълнявам ролята на конферансие

compete [kəm'pi:t]
1. състезавам се, съревновавам се, съпернича (with с)
2. конкурирам (with someone for something с някого за нещо)

competence ['kəmpitəns]
1. способност, дарба
2. компетентност, вещина
3. добро материално положение, солидни доходи
4. юр. компетенция
within/beyond the COMPETENCE of от/извън компетенцията на

competency ['kəmpitənsi]
вж. competence

competent ['kɔmpitənt]
1. компетентен, вещ, подготвен, способен, сведущ
2. достатъчен, задоволителен, съответствуващ
3. юр. правоспособен, пълноправен
4. позволен, разрешен, позволим, основателен (за доказателство и пр.)
5. установен, съответен, законен (за мнозинство при гласуване и пр.)

competition ['kɔmpi'tiʃn]
1. състезаване, надпреварване, съперничество
2. сп. състезание
3. конкуренция
4. съревнование
5. конкурс, конкурсен изпит

competitive [kəm'petitiv]
1. състезателен, конкурсен
2. конкуриращ, конкурентен, съревноваващ се

competitor [kəm'petitə]
1. конкурент, съперник
2. състезател

compilation ['kɔmpi'leiʃn]
1. компилаторство, съставяне
2. книга и пр., съставена от материали, взети от други книги и пр., компилация

compile [kəm'pail]
v събирам факти, данни, съставям, компилирам
to COMPILE a dictionary съставям речник

compiler [kəm'pailə]
1. съставител
2. компилатор
3. киберн. програма, която превежда на машинен език инструкции, направени на символичен език от повисоко ниво

complacence [kəm'pleisəns]
1. самодоволство
2. тихо доволство, удовлетвореност

complacency [kəm'pleisənsi]
1. самодоволство
2. тихо доволство, удовлетвореност

complacent [kəm'pleisnt]
1. самодоволен
2. незаинтересован, безучастен

complain [kəm'plein]
1. оплаквам се, изказвам недоволство (of, about)
2. подавам оплакване/жалба (against someone)

complainant [kəm'pleinənt]
n юр. тъжител, ищец

complaint [kəm'pleint]
1. оплакване, недоволство
2. болеcт, болка, оплакване
3. юр. жалба, оплакване
COMPLAINTs book книга за оплаквания
cause (ground) for COMPLAINT причина за рекламация
to make (lodge) a COMPLAINT against something правя рекламация срещу

complaisance [kəm'pleizəns]
n услужливост, любезност, вежливост, отстъпчивост

complaisant [kəm'pleizənt]
a услужлив, любезен, вежлив, отстъпчив

complected [kəm'plektid]
и ам. с тен/цвят на лицето
dark COMPLECTED мургав

complement ['kɔmplimənt]
I. 1. допълнение (и грам., мат), добавка
2. комплект
3. (пълен) екипаж (на кораб), пълен личен състав (на военна част)
II. v допълвам

complemental [,kɔmpli'mentəl]
a допълнителен

complementary [,kɔmpli'mentəri]
a допълнителен, добавъчен, допълващ се

complete [kəm'pli:t]
I. 1. пълен, цялостен, завършен
COMPLETE works of пълно събрание на съчиненията на
2. съвършен, завършен
he was a COMPLETE stranger to me беше ми съвсем непознат
II. 1. завършвам, довършвам
2. попълвам (и формуляр), комплектувам
3. допълвам
4. изпълнявам (договор и пр.)

completely [kəm'pli:tli]
adv напълно, съвършено, съвсем

completeness [kəm'pli:tnis]
n цялостност, завършеност, пълнота

completion [kəm'pli:ʃn]
1. завършване, завършък, изпълнение
2. completeness

complex ['kɔmpleks]
I. 1. сложен, съставен, комплексен
COMPLEX sentence грaм. сложно съставно изречение
2. сложен, забъркан, заплетен, труден
II. 1. комплекс, цялост
2. псих. комплекс, разг. мания, идея фикс
inferiority/superiority COMPLEX чувство/комплекс за малоценност/превъзходство

complexion [kəm'plekʃn]
1. тен, цвят на лицето
2. характер, вид

complexity [kəm'pleksiti]
n сложност, обърканост, заплетеност

compliance [kəm'plaiəns]
1. отстъпване, съгласяване, съгласие
in COMPLIANCE with съгласно/съобразно с
2. отстъпчивост, услужливост
3. угодничество, сервилност

compliant [kəm'plaiənt]
1. услужлив, отстъпчив
2. угодлив, сервилен

complicacy ['kɔmplikəsi]
вж. complexity

complicate ['kɔmplikeit]
v усложнявам, затруднявам, обърквам, забърквам

complicated ['kɔmplikeitid]
a сложен, забъркан

complication [,kɔmpli'keiʃn]
1. сложност, забърканост, забъркване, оплитане
2. усложнение (и мед.)

complicity [kəm'plisiti]
n съучастничество

compliment ['kɔmplimənt]
I. 1. похвала, комплимент
to return the COMPLIMENT отговарям на любезност с любезност
to angle/fish for COMPLIMENTs търся комплименти
2. pl поздрави, поздравления
with the author's COMPLIMENTs дар от автора
the COMPLIMENTs of the season коледни и новогодишни поздравления
in COMPLIMENT of в чест на
II. 1. правя комплимент (и)
похвалвам, поздравлявам (on за)
2. подарявам (with)

complimentary [,kɔmpli'mentəri]
1. ласкателен, похвален, хвалебствен, любезен
2. поздравителен
3. гратисен (за билет), подарен (от автора и пр.)
COMPLIMENTARY dinner тържествен обед/вечеря (в чест на някого)
COMPLIMENTARY close заключителни думи (в писмо напр. с уважение и пр.)

complin ['kɔmplin]
n църк. вечерня

compline ['kɔmplin]
n църк. вечерня

comply [kəm'plai]
1. отстъпвам
съгласявам се (with), подчинявам се
2. спазвам, придържам се, изпълнявам (with)

compo ['kɔmpou]
n стр. гипс, (смес за) мазилка

component [kəm'pounənt]
I. a съставен, съставляващ
II. n съставна част, елемент, компонент

comport [kəm'pɔ:t]
1. refl държа се (добре, зле и пр.)
2. съгласувам се
подхождам, съответствувам (with)

comportment [kəm'pɔ:tmənt]
n държане, поведение

compos ['kɔmpɔs]
a лат. юр. вменяем, нормален

compose [kəm'pouz]
1. съставям, образувам
to be COMPOSEd of съставен съм/състоя се от
2. композирам, съчинявам, творя
3. печ. набирам
4. успокоявам, помирявам, уреждам, изглеждам, подреждам, оправям
to COMPOSE oneself успокоявам се, съвземам се
to COMPOSE one's features придавам си спокоен вид на лицето
to COMPOSE someone to do something нагласям съзнанието си да направя нещо
to COMPOSE one's thoughts събирам миелите си

composed [kəm'pouzd]
a сдържан, спокоен, улeгнал

composer [kəm'pouzə]
1. композитор
2. съчинител

composing [kəm'pouziŋ]
1. успокоителен, успокояващ
2. печ. наборен

composite ['kɔmpəzit]
I. 1. съставен, сложен, смесен, комбиниран
2. бот. сложноцветен
II. 1. смес, съчетание
2. бот. сложноцветно растение

composition [,kɔmpə'ziʃn]
1. съставяне, състав, съединяване, учредяване, устройство
2. литературно/музикално произведение, изк. композиция, уч. съчинение
3. сплав, смес, изкуствена материя
4. споразумение, компромис
5. печ. набор, набиране
6. характер, природа
there is a touch of madness in his COMPOSITION у него има елемент на лудост

compositor [kəm'pɔzitə]
n словослагател

compos mentis ['kɔmpɔs'mentis]
a лат. юр. вменяем, нормален

compost ['kɔmpɔst]
I. n органична/смесена тор, компост
II. v торя, наторявам

composure [kəm'pouʒə]
n спокойствие, хладнокръвие, присъствие на духа

compote ['kɔmpout]
n (купа за) компот

compound ['kɔmpaund]
I. a сложен, съставен
грaм. сложносъчинен
COMPOUND fraction мат. сложна дроб
II. 1. смес, хим. съединение
2. грам. сложна дума
III. 1. смесвам, съставям, съединявам
2. споразумявам се, уреждам (сметка и пр.), погасявам частично (дълг), юр. постигам компромисно решение с кредитор
3. укривам (закононарушител)
4. увеличавам, утежнявам (вина, трудности и пр.)
IV. 1. двор около къща/фабрика, търговски център (в Индия, Китай и пр.)
2. двор около затвор/лагер

comprehend [,kɔmpri'hend]
1. разбирам, схващам
2. включвам, обхващам

comprehensible [,kɔmpri'hensibl]
a разбираем, понятен, достъпен

comprehension [,kɔmpri'henʃn]
1. разбиране, схващане
2. включване, обхващане
of wide COMPREHENSION с широк обхват

comprehensive [,kɔmpri'hensiv]
I. 1. обширен, всестранен, подробен, изчерпателен
COMPREHENSIVE term общ термин
2. схватлив
COMPREHENSIVE faculty схватливост
II. n средно училище с различни профили (общообразователен, технически и пр.) (и COMPREHENSIVE school)

comprehensiveness [,kɔmpri'hensivnis]
1. обширност, изчерпателност, обхват
2. схватливост

compress [kəm'pres]
I. 1. сгъстявам, компримирам, натиквам
2. изразявам (мисли и пр.) сбито
COMPRESSed style стегнат/сбит стил
II. n компрес

compressible [kəm'presibl]
a сгъстим, свиваем

compression [kəm'preʃn]
1. свиване, сгъстяване, натиск, тех. компресия
2. сбитост, стегнатост (на стил и пр.)

compressor [kəm'presə]
n тех., мед. компресор

comprise [kəm'praiz]
v обемам, обхващам, включвам, състоя се от, съдържам

compromise ['kɔmprəmaiz]
I. n компромис, споразумение, спогодба
II. 1. правя/постигам компромис, спогаждам се
2. излагам, посрамвам, компрометирам
3. излагам на риск

compromiser ['kɔmprəmaizə]
n опортюнист, приспособенец, примиренец

comptometer [kɔmp'tɔmitə]
n сметачна машина

comptroller [kəm'troulə]
вж. controller

compulsion [kəm'pʌlʃn]
1. принуждение, принуда, натиск
under COMPULSION по принуда, под натиск
2. псих. натрапчив/непреодолим импулс

compulsive [kəm'pʌlsiv]
1. принудителен, силен, внушителен
2. псих. натрапчив
COMPULSIVE eater/liar човек, който не може да се въздържа от ядене/не може да не лъже

compulsory [kəm'pʌlsəri]
a задължителен, принудителен

compunction [kəm'pʌŋkʃn]
n угризение, съжаление, разкаяние
without COMPUNCTION без да ми мигне окото, най-хладнокръвно, преспокойно

compunctious [kəm'pʌŋkʃəs]
a разкаян

compurgation [,kɔmpə'geiʃn]
n юр. ост. оправдаване чрез свидетелствуване

computable [kəm'pju:təbl]
a изчислим

computation [,kɔmpju'teiʃn]
1. изчисляване, пресмятане
2. изчисление, смeтка

compute [kəm'pju:t]
I. v пресмятам, изчислявам
II. n изчисление
beyound COMPUTE неизчислим, неизброим

computer [kəm'pju:tə]
n изчислителна машина, компютър

computerize [kəm'pju:təraiz]
v изчислявам с компютър, снабдявам/оборудвам с изчислителни машини

comrade ['kɔmrid]
n другар

comradely a другарски

comradeship ['kɔmridʃip]
n другарство

con [kɔn]
I. 1. преглеждам внимателно
2. уча/научавам наизуст (и с over)
II. v (-nn-) мор. управлявам (кораб)
III. съкр. от contra
pro and CON за и против
the pros and CONs доводи/гласове за и против
IV. съкр. от confidence
CON game/man-confidence game/man
V. v (-nn-) изигравам, изнудвам
to CON someone into doing something подмамвам някого да направи нещо

conation [kou'neiʃn]
n псих. волево действие, проява на воля

concatenate [kɔŋ'kætineit]
I. v свързвам (и прен.), съединявам
II. a свързан, съединен

concatenation [kəŋ,kæti'neiʃn]
1. свързване, серия, наниз, последователност
CONCATENATION of events стечение на обстоятелства
2. връзка, фил. причинна връзка

concave ['kɔŋkeiv]
I. a вдлъбнат, вдаден
II. n вдлъбнатост, вдлъбнатина, вдлъбната линия/повърхност, арх. свод

concavity [kɔŋ'kæviti]
n вдлъбнатина, вдлъбната повърхност, вдлъбнатост

conceal [kən'si:l]
v крия, скривам, прикривам, замаскирвам

concealment [kən'si:lmənt]
n скриване, укриване, укривателство
to stay in CONCEALMENT укривам се

concede [kən'si:d]
1. отстъпвам
2. признавам, приемам, допускам
to CONCEDE victory to someone признавам някого за победител

conceit [kən'si:t]
1. самомнение, самонадеяност, надутост
in one's own CONCEIT в собствените си очи, по свое мнение
out of CONCEIT with разочарован от
2. лит. кончeто, пресилено литературно сравнение, странно/остроумно хрумване

conceited [kən'si:tid]
1. самомнителен, тщеславен, суетен, надут
2. ост. остроумен, находчив

conceivable [kən'si:vəbl]
a мислим, въобразим, възможен

conceivably [kən'si:vəbli]
adv може би, евентуално

conceive [kən'si:v]
1. зачевам, забременявам
2. поражда се у мен
to CONCEIVE a dislike for намразвам
3. измислям, скроявам (план и пр.)
4. представям си, смятам, считам, разбирам, схващам
5. обик. pass изразявам, формулирам

concentrate ['kɔnsintreit]
I. 1. съсредоточавам (се), събирам (се), струпвам (се)
2. прен. съсредоточавам (се) (on, upon)
3. хим. сгъстявам, концентрирам
4. мин. обогатявам (руда и пр.)
II. n концентрат

concentrated a силен, концентриран

concentration [,kɔnsen'treiʃn]
1. концентрация, съсредоточаване, съсредоточеност
2. хим. сгъстяване, концентрат
3. мин. обогатяване на руда
4. attr концентрационен

concentric [kɔn'sentrik]
a концентричен

concentrically a концентрично

concentricity n концентричност

concept ['kɔnsept]
n понятие, идея, обща представа

conception [kən'sepʃn]
1. схващане, разбиране, представа, понятие, идея
to have no CONCEPTION of не разбирам, нямам представа от
2. замисъл, идея, план, концепция
3. зачеване, зачатие

conceptive [kən'septiv]
a способен да схване/разбере, схватлив

conceptual [kən'septjuəl]
a отнасящ се за понятие, на понятието/концепцията, идеен, свързан с дадена представа

concern [kən'sə:n]
I. 1. отнасям се до, касая се за, засягам
as CONCERNs... що се отнася до...
as far as I am CONCERNed що се отнася до мен
to all whom it may CONCERN канц. да послужи, където трябва, до всички, за които може да се отнася
2. refl занимавам се, грижа се (with, in, about)
3. pass замесен съм (in)
4. pass безпокоя се, грижа се, загрижен съм (about, for, at)
II. 1. работа, занимание, отношение, интерес
what CONCERN is it of yours? теб какво те засяга/интересува това
2. дял, част
to have a CONCERN in имам дял в
3. предприятие, концерн
4. грижа, безпокойство, загриженост
5. важност, значение

concerned [kən'sə:nd]
1. зает, (за) ангажиран, заинтересован, засегнат, замесен (в престъпление и пр.)
I am not CONCERNED to не е моя работа да
2. обезпокоен, загрижен

concerning [kən'sə:niŋ]
prep относно, що се касае за, колкото за
CONCERNING your order що се отнася до вашата поръчка

concert ['kɔnsət]
I. 1. концерт
2. съгласие, единодушие
in CONCERT единодушно
in CONCERT with съвместно с
II. v уговарям (се), сговарям (се), съгласувам

concerted [kən'sə:tid]
1. съгласуван
to take CONCERTED action действувам съгласувано
2. муз. разработен за партии/инструменти

concertina [,kɔnsə'ti:nə]
n концертина (вид малък акордеон)

concert-master ['kɔnsət,ma:stə]
n концертмайстор

concerto [kən'tʃə:tou]
n концерт (муз. произведение)

concert pitch ['kɔnsət,pitʃ]
1. муз. концертна настройка
2. прен. пълна активност/готовност

concession [kən'seʃn]
1. отстъпване, отстъпка
2. концесия

concessionaire [kən,seʃə'nɛə]
n концесионер

concessioner [kən'seʃənə]
ам. concession (n) aire

concessionnaire [kən,seʃə'nɛə]
n концесионер

concessive [kən'sesiv]
1. грам. отстъпителен
2. отстъпчив

conch [kɔŋk]
n раковина

concha ['kɔŋkə]
n (pl-ae, -s) aнam. ушна мида, външно ухо

conchy ['kɔntʃi]
вж. sl. conscientious objector

concierge [kɔnsi'ɛəʒ]
n фр. портиер

conciliate [kən'silieit]
v спечелвам благоразположението на, умилостивявам, успокоявам

conciliation [kən,sili'eiʃn]
1. спечелване, умилостивяване, помирение, помиряване, спогаждане
2. attr помирителен

conciliative [kən'siliətiv]
a помирителен, примирителен

conciliatory [kən'siliətəri]
1. помирителен, примирителен
2. отстъпчив, примиренчески

concinnity [kən'siniti]
n изисканост, издържаност (на стил и пр.)

concise [kən'sais]
a сбит, стегнат, кратък

conciseness [kən'saisnis]
n сбитост, стегнатост, краткост

concision [kən'siʒn]
вж. conciseness

conclave ['kɔnkleiv]
1. църк. конклав, кардиналски съвет
2. тайно/частно заседание
to sit in CONCLAVE участвувам в тайно заседание, заседавам тайно

conclude [kən'klu:d]
1. приключвам, завършвам, свършвам
2. сключвам (договор и пр.)
3. заключавам, правя заключение (from)
4. решавам

concluding a заключителен

conclusion [kən'klu:ʒn]
1. завършване, приключване, край
to bring to a CONCLUSION довеждам докрай, завършвам
in CONCLUSION в заключение, накрая
2. заключение, извод
to arrive at/come to/draw/reach a CONCLUSION идвам до заключение, правя извод
to jump/rush to a CONCLUSION правя прибързано заключение
3. изход, резултат
4. сключване (на договор и пр.)
5. (последно) решение
to try CONCLUSIONs with прен. премервам си силите с

conclusive [kən'klu:siv]
1. заключителен
2. решаващ, убедителен, окончателен
CONCLUSIVE evidence убедително доказателство

conclusiveness n решителност

concoct [kən'kɔkt]
1. сварявам, сготвям
2. измислям, съчинявам (интриги и пр.), скалъпвам, готвя (заговор и пр.)

concoction [kən'kɔkʃn]
1. сваряване, сготвяне, смес, буламач
2. измислица

concomitance [kən'kɔmitəns]
n съвместно съществуване, съпътствуване

concomitant [kən'kɔmitənt]
I. a съпътствуващ, едновременен
II. n съпътствуващо обстоятелство

concord ['kɔŋ:kɔ:d]
1. съгласие, съглашение, договор
2. съгласуване, съгласуваност (и грам.), съчетание
3. хармония (и прен.)
4. мир

concordance [kən'kɔ:dəns]
1. съгласуване, съгласие, хармония
in CONCORDANCE with в съгласие с
2. азбучен показател на важни думи в книга

concordant [kən'kɔ:dənt]
1. съгласуващ се
съгласен (with)
2. съзвучен, хармоничен

concordat [kɔn'kɔ:dæt]
n конкордат

concourse ['kɔŋkɔ:s]
1. натрупване, струпване, стичане, стечение
2. тълпа, множество
3. пресечка на няколко улици/алеи, открито място
4. голяма зала (на гара и пр.)

concrescence [kən'kresns]
n биол. срастване на клетки/организми

concrete ['kɔŋkri:t]
I. 1. конкретен, определен, действителен, реален
2. бетонен
II. 1. бетон
2. грам. конкретно съществително
in the CONCRETE в действителност
III. 1. бетонирам
2. слепвам (се), сраствам, сгъстявам (се), втвърдявам (се), смесвам (се)

concreteness [kən'kri:tnis]
n конкретност, определеност

concretion [kən'kri:ʃn]
1. слепване, срастване, втвърдяване, сгъстяване
2. маса, геол. конкреция

concubinage [kən'kju:binidʒ]
n конкубинат, извънбрачно съжителство

concubine ['kɔŋkjubain]
n наложница, незаконна съпруга

concupiscence [kən'kju:pisns]
n похотливост, прен. жажда, ламтеж

concur [kən'kə:]
1. съвпадам, съгласувам се, съответствувам
2. съдействувам
3. съгласявам се, на същото мнение съм (with)

concurrence [kən'kʌrəns]
1. съвпадение, стечение
2. съгласуване, координиране
3. съгласие, съдействие

concurrent [kən'kʌrənt]
1. едновременен
2. равностоен, равен
3. съгласуващ се, хармониращ, съвместен (за решение и пр.)
4. успореден, конвергентен

concuss [kən'kʌs]
1. разтърсвам силно, раздрусвам
2. причинявам мозъчно сътресение

concussion [kən'kʌʃn]
n разтърсване, сътресение, удар, сблъскване
мозъчно сътресение (и CONCUSSION of the brain)

concussive [kən'kʌsiv]
a раздрусващ, разтърсващ, причиняващ сътресение

condemn [kən'dem]
1. осъждам (и юр.) (to на), укорявам, порицавам, не одобрявам
CONDEMNed cell килия на осъдени на смърт
2. бракувам, обявявам за негоден, нареждам да бъде разрушен
3. конфискувам
4. издавам, уличавам

condemnable [kən'demnəbl]
a осъдителен, престъпен

condemnation [,kɔndem'neiʃn]
1. осъждане (и юр.), укоряване, порицание
2. конфискуване, конфискация

condemnatory [kən'demnətəri]
a осъдителен, осъждащ, обвинителен, укорителен

condensation [,kənden'seiʃn]
1. сгъстяване, кондензация
2. втечняване (на газ)
CONDENSATION trail ав. инверсионна следа
3. сбитост (на стил)

condense [kən'dens]
1. сгъстявам (се), кондензирам (се)
2. втечнявам (се) (за газ)
3. придавам стегната/сбита форма на, съкращавам
4. ел. усилвам напрежението на (тока)
5. опт. концентрирам

condenser [kən'densə]
1. кондензатор (и ел.), (газо) охладител
2. опт. кондензор

condescend [,kɔndi'send]
1. благоволявам (to с inf)
2. унижавам се, изпадам (to дотам, че да)
3. отнасям се снизходително, гледам от високо (to към)
I don't like being CONDESCENDed to не обичам да се отнасят снизходително към мен/да ме гледат отвисоко

condescendence [,kɔndi'sendəns]
вж. condescension

condescending [,kɔndi'sendiŋ]
a снизходителен

condescension [,kɔndi'senʃn]
1. благоволение
2. снизхождение, високомерна любезност, снизходителност

condign [kən'dain]
a (тежък и) заслужен (за наказание), подходящ

condiment ['kɔndimənt]
n подправка (за ястие)

condition [kən'diʃn]
I. 1. условие
on CONDITION that при условие, че
I make it a CONDITION that you поставям условие вие да
on no CONDITION в никакъв случай
2. pl условия (на живот и пр.), обстоятелства
3. състояние
in a CONDITION of service в изправност
in CONDITION добре, здрав, в добра форма
to keep oneself in CONDITION тренирам, поддържам формата/здравето си
out of CONDITION не добре, не във форма
4. заболяване
heart CONDITION сърдечно заболяване, слабо сърце
5. обществено положение
man of CONDITION човек с (високо обществено) положение
man of humble CONDITION човек със скромно обществено положение, скромен човек
to change/alter one's CONDITION ост. оженвам се, омъжвам се
all sorts and CONDITIONs of men хора с различно обществено положение
in a certain/delicate/interesting CONDITION в положение, бременна
II. 1. уговарям, поставям условия
2. обуславям, определям
3. подобрявам състоянието на
тренирам, обучавам, привиквам (to към)
4. изпитвам, проверявам състоянието на (материя и пр.)
5. air-condition

conditional [kən'diʃənəl]
I. a условен (и грам.)
зависещ от условия (on, upon)
promise CONDITIONAL on обещание чиeто изпълнение зависи от
II. n грам. условно наклонение

conditioned [kən'diʃənd]
1. поставен (при известни условия)
2. физиол. условен (за рефлекс)
3. поддържан при известна температура/с известна влажност (за въздух)

condolatory [kən'doulətəri]
a съболезнователен

condole [kən'doul]
v съчувствувам, споделям скръбта, изказвам съболезнования (with someone на някого)

condolence [kən'douləns]
n често pl съчувствие, съболезнование

condominium n съвместно управление, кондоминиум

condonable [kən'dounəbl]
a (о) простим

condonation n прошка

condone [kən'doun]
1. (о) прощавам, намирам извинение за, гледам леко на
2. изкупвам

condor ['kɔndə]
n зоол. кондор (Vultur gryphus)

condottiere [,kɔndə'tjere]
n (pl-ri) ист. кондотиер, наемен войник, водач на кондотиери

conduce [kən'dju:s]
v съдействувам, допринасям (to към, за)

conducive [kən'dju:siv]
a благоприятен
който благоприятствува/води (to към, за)

conduct ['kɔndʌkt]
I. 1. (ръко) водене, ръководство
2. държане, поведение
3. лит. трактовка
4. ескорт, конвой, охрана
II. 1. водя, завеждам, отвеждам, съпровождам, ескортирам
CONDUCTed tour екскурзия с водач
2. водя, ръководя
3. дирижирам
4. физ. провеждам, добър проводник съм на
5. refl държа се, (добре, зле)

conductance [kən'dʌktəns]
n ел. (активна) проводимост

conductibility [kən,dʌkti'biliti]
n ел. (активна) проводимост

conductible [kən'dʌktibl]
1. ел. който e добър проводник
2. проводим

conduction [kən'dʌkʃn]
1. физ. провеждане, проводимост, кондукция
2. отвеждане (на течност и пр.)
3. физиол. предаване на дразнения

conductive [kən'dʌktiv]
a ел. който е добър проводник

conductivity [,kɔndʌk'tiviti]
n физ. (специфична) проводимост, електропроводимост

conductor [kən'dʌktə]
1. водач, ръководител
2. диригент
3. кондуктор (на влак и пр.)
4. физ. проводник

conductorship [kən'dʌktəʃip]
1. диригентство
2. служба на водач/кондуктор и пр

conductress [kən'dʌktris]
ж. р. от conductor 1,

conduct sheet ['kɔndʌkt,ʃi:t]
n воен. лист/досие за наказания

conduit ['kʌndit]
1. тръбопровод, тръба, водопровод, канал
2. ел. изолационна тръба, подземна тръба за кабели
3. прен. път, канал

cone [koun]
I. 1. геом. конус (ообразна фигура)
2. шишарка
3. конусообразен сигнал за лошо време
4. фунийка за/със сладолед
II. 1. придавам конусообразна форма на
2. бот. образувам/давам шишарки
3. отбелязвам (сектор на път) с конусообразни фигури (при поправка) (и to CONE off)

coney вж. cony

confab ['kɔnfæb]
I. разг. confabulation
II. (-bb-) разг. confabulate

confabulate [kən'fæbjuleit]
v разговарям интимно/задушевно

confabulation [kən,fæbju'leiʃn]
n интимен/задушевен разговор

confection [kən'fekʃn]
1. смесване, размесване
2. захарно/сладкарско изделие
3. готови дрехи, конфекция (особ. дамска)
4. ам. конфитюр

confectionary [kən'fekʃənəri]
1. сладкарски и захарни изделия
2. сладкарница, магазин за захарни изделия

confectioner [kən'fekʃənə]
n сладкар
CONFECTIONER's сладкарница

confectionery n сладкарница

confederacy [kən'fedərəsi]
1. конфедерация, съюз
2. заговор

confederate [kən'fedərit]
I. 1. конфедеративен, съюзен
2. ист. на/от Южните американски щати по време на гражданската война (1861-1865)
II. 1. съюзник
2. съучастник (в престъпление, заговор и пр.)
III. 1. съюзявам се, образувам съюз/конфедерация
2. заговорнича

confederation [kən,fedə'reiʃn]
1. съюзяване
2. confederacy

confer [kən,fə:]
1. давам, удостоявам с (титла, звание)
оказвам услуга (on. someone някому)
2. разговарям, обсъждам
съветвам се, съвещавам се (with someone about something)
3. само в imp, често съкр. cf вж., сравни

conference ['kɔnfərəns]
1. конференция, съвещание, консултация
to be in CONFERENCE with съвещавам се с
2. разговаряне, обсъждане, разискване

conferment [kən'fə:mənt]
n присъждане, даванe, удостояване (с титла и пр.), оказване (на услуга)

confess [kən'fes]
1. признавам
to CONFESS (to) a crime признавам (си) престъпление
to CONFESS to doing/to having done something признавам, че съм извършил нещо
to CONFESS oneself (to be) guilty признавам се за виновен
he CONFESSed himself the man who той призна, че e този, който
2. рел. изповядвам се (refl), изповядвам (за свещеник)
3. ост. поет. изявявам, прокламирам

confessant [kən'fesənt]
n църк. човек, който се изповядва

confessed [kən'fest]
1. изповядан, признат
2. явен, очевиден, общопризнат

confessedly [kən'fesidli]
adv явно, по общо признание

confession [kən'feʃn]
1. (само) признание, изповед
on their own CONFESSION по тяхно собствено признание
by general CONFESSION по общо признание/мнение
CONFESSION of faith рел. символ на вярата, провъзгласяване на верую (и прен.)
2. църк. изповед
to hear CONFESSION изповядвам (за свещеник)
3. вяра, вероизповедание, хора от дадено вероизповедание

confessional [kən'feʃənəl]
I. a вероизповеден, религиозен
II. n църк. изповедня

confessor [kən'fesə]
1. човек, който признава/се изповядва
2. църк. изповедник
3. църк. човек, пострадал заради вярата си (без да е мъченик)

confidant ['kɔnfidənt]
n довереник, верен приятел

confide [kən'faid]
1. поверявам, доверявам (тайна и пр.) (to на)
2. поверявам, оставям (на грижите), възлагам (to)
3. доверявам се, споделям (in на, с)

confidence ['kɔnfidəns]
1. доверие, вяра
to place/put/repose one's (every) CONFIDENCE in имам (пълна) вяра в някого, оказвам някому (пълно) доверие
wellplaced CONFIDENCE оправдано доверие
2. увереност, сигурност, самонадеяност, твърдост, смелост
3. доверяване, поверяване (главно в изрази)
to be in someone's CONFIDENCE споделям/знам тайните на някого, някой ми поверява тайните си
to take someone into one's CONFIDENCE поверявам някому нещо, споделям нещо с някого
in (strict) CONFIDENCE под (строга) тайна, (строго) поверително
4. тайна, нещо поверително
guilty of repeating a CONFIDENCE виновен, че e издал поверена тайна

confidence game ['kɔnfidəns'geim]
ам. confidence trick

confidence man ['kɔnfidəns'mæn]
n човек, който ограбва чрез злоупотреба с доверие, мошеник

confidence trick ['kɔnfidəns'trik]
n ограбване чрез злоупотреба с доверие

confidence trickster [kɔnfidəns'trikstə]
вж. confidence man

confident ['kɔnfidənt]
I. 1. уверен, сигурен (of в)
CONFIDENT hope твърда вяра, увереност
2. изпълнен с доверие, доверчив, вдъхващ вяра
3. самонадеян, самоуверен
II. n confidant

confidential [,kɔnfi'denʃl]
1. таен, поверителен
2. доверен, ползуващ се с доверие, интимен, който (лесно) се доверява, доверчив
CONFIDENTIAL clerk/secretary частен секретар

confidentiality [,kɔnfi,denʃi'æliti]
n поверителен/таен характер

confidentially a поверително

confidentialness [kɔnfi'denʃlnis]
n поверителен/таен характер

confidently ['kɔnfidəntli]
1. уверено, с пълна вяра
2. самоуверено, самонадеяно

confiding [kən'faidiŋ]
a доверчив

configuration [kən,figju'reʃn]
n конфигурация (и астр.), форма, очертание, профил (на път.)

configure [kən'figə]
v оформявам, (при) давам очертание/профил на

confine [kən'fain]
I. 1. refl ограничавам се, придържам се (to към)
2. ограничавам (се) (to в)
3. държа в затвор, затварям
ограничавам (to в)
интернирам (to a place някъде)
to be CONFINEd to one's room/bed пазя стаята/леглото
to be CONFINEd (for space) живея натясно, притеснен съм
to CONFINE to barracks воен. лишавам от право на отпуск
4. ост. гранича (with, to, on с)
5. pass раждам
II. обик. pl граници, предели (и прен.), край
on/in the CONFINEs of the city накрай града, в покрайнините на града
the utmost CONFINEs of space най-далечното пространство

confinement [kən'fainmənt]
1. затвор
to place under CONFINEMENT изпращам в затвор
close/solitary CONFINEMENT строг тъмничен затвор
2. ограничен/затворен/заседнал живот
3. раждане
her CONFINEMENT is expected every day очаква се всеки ден да роди
to attend a CONFINEMENT акуширам, израждам

confirm [kən'fə:m]
1. засилвам, подкрепям (съмнение и пр.), затвърдявам, укрепвам (съюз и пр.)
to CONFIRM someone in his opinion/decision затвърдявам мнението/решението на някого (чрез подкрепата си и пр.)
2. потвърждавам (слух и пр.)
3. одобрявам, ратифицирам, санкционирам, потвърждавам
4. рел. давам първо причастие (на)

confirmation [,kɔfə'meiʃən]
1. утвърждаване, затвърждаване (на власт и пр.)
2. одобрение, ратификация, сaнкциониране, потвърждаване
3. потвърждаване, потвърждение (на слух и пр.)
4. рел. конфирмация, първо причастие

confirmative [,kɔnfə:'mətiv]
a потвърдителен, утвърдителен

confirmatory [,kɔnfə:'mətri]
a потвърдителен, утвърдителен

confirmed [kən'fə:md]
1. хроничен
2. закоравял, заклет, непоправим

confiscable [kən'fiskəbl]
a конфискуем, подлежащ на конфискация/изземване

confiscate ['kənfiskeit]
v конфискувам, изземвам

confiscation [,kɔnfis'keiʃn]
n конфискация, конфискуване, изземване

conflagration [,kɔnflə'greiʃn]
n голям пожар

conflate [kən'fleit]
v комбинирам две версии (на текст) в една

conflict ['kɔnflikt]
I. 1. борба, стълкновение, конфликт
2. противоречие, различие, сблъскване
II. 1. в противоречие/конфликт съм, противореча (with с, на)
2. ост. боря се

conflicting [kən'fliktiŋ]
a противоречив, противоположен
несъвместим (with)

confluence ['kɔnfluəns]
1. сливане (нa реки), място, където се сливат реки, пресечка, кръстопът
2. стичане, събиране
3. обединяване на усилия

confluent ['kɔnfluənt]
I. a сливащ се (в едно)
II. n река, която се слива с друга, приток

conform [kən'fɔ:m]
1. приспособявам (се)
съобразявам (се), подчинявам (се), следвам, спазвам (to), пригаждам се към установения ред/норми, рел. признавам авторитета на англиканската църква
2. отговарям, подхождам, в съгласие съм (with, to)

conformability [kən,fɔmə'biliti]
1. съответствие
2. податливоcт, отстъпчивост

conformable [kən'fɔ:məbl]
1. съвместим
отговарящ, съответствуващ (to)
CONFORMABLE to reason разумен
2. отстъпчив, послушен

conformance [kən'fɔ:məns]
вж. conformity

conformation [,kɔnfə:'meiʃən]
1. форма, строеж, структура, устройство
2. очертание, профил (на път и пр.)
3. оформяване

conformist [kən'fɔ:mist]
1. човек, който се подчинява на установени норми/ред
2. конформист, привърженик на англиканската църква

conformity [kən'fɔ:miti]
1. съответствие, съгласие (with, to)
in CONFORMITY with в съгласие с, съгласно, съобразно с
to bring a law in CONFORMITY with a principle съобразявам закон с даден принцип
2. подчинение, спазване
3. прилика
4. рел. конформизъм, признаване принципите на англиканската църква, ортодоксалност

confound [kən'faund]
1. обърквам, разбърквам, разстройвам (планове и пр.), обърквам, смущавам, внасям смут в
2. смесвам, обърквам, вземам (някого, нещо) за друг/друго
I CONFOUND ed him with his brother взех го за/сбърках го с брат му
3. пращам по дяволите, проклинам
CONFOUND you! дявол да те вземе! по дяволите! CONFOUND me for a fool! ама че съм глупак!

confounded [kən'faundid]
1. объркан, смутен
2. разг. проклет, безобразен, ужасен, дяволски

confoundedly [kən'faundidli]
adv разг. ужасно, безобразно, дяволски

confraternity [,kɔnfrə'tə:niti]
n братство (особ. рел.)

confront [kən'frʌnt]
1. стоя срещу, намирам се лице с лице с, изправен съм срещу/пред
many difficulties CONFRONT us предстоят ни много трудности
2. посрещам/срещам смело
3. правя очна ставка, конфронтирам
4. сравнявам, съпоставям (документи и пр.)

confrontation [,kɔnfrən'teiʃn]
1. очна ставка
2. прен. сблъскване, конфликт, стълкновение, антагонизъм, конфронтация, противопоставяне

Confucianism [kən'fju:ʃənizəm]
n конфуцианство

confuse [kən'fju:z]
1. обърквам, причинявам безпорядък в
2. обърквам, смущавам
to get CONFUSEd обърквам се, смущавам се
3. смесвам, вземам (някого, нещо) за някой друг/за нещо друго
to CONFUSE the issues смесвам въпросите

confused [kən'fju:zd]
1. объркан, смутен, разстроен
2. неясен, смътен
3. несвързан, объркан (за разказ и пр.)

confusedly [kən'fju:zidli]
1. объркано
2. неясно

confusing [kən'fju:ziŋ]
1. объркващ, смущаващ
2. неясен

confusion [kən'fju:ʒn]
1. бъркотия, безпорядък
to throw into CONFUSION причинявам/внасям безпорядък
CONFUSION worse confounded книж. пълен хаос
2. смущение, объркване, смут
to put someone to CONFUSION смущавам/обърквам някого
covered with CONFUSION много смутен, зачервен от срам
3. смесване, смешение, объркване
4. пропадане, проваляне
5. неяснота, обърканост
CONFUSION! по дяволите!

confutable [kən'fju:təbl]
a опровержим, оспорим

confutation [,kɔnfju:'teiʃn]
n опровергаване, опровержение, оспорване

confute [kən'fju:t]
v опровергавам, отхвърлям (довод), опровергавам доводите на

conge ['kɔnʒei]
1. n фp. (поклон при) сбогуване
2. разрешение да се оттегли, (безцеремонно) отпращане
to give someone his CONGE отпращам някого

congeal [kən'dʒi:l]
1. смразявам (се), заледявам (се), замръзвам (и прен)
2. съсирвам (се) (за кръв)
3. пресичам (се) (за мляко)
4. втвърдявам (се)

congee вж. conge

congelation [,kɔndʒə'leiʃn]
1. заледяване, замръзване, замразяване, заледеност, замръзналост
2. съсирване, съсирено състояние
3. втвърдяване, втвърденост, втвърдено състояние

congener [kən'dʒi:nə]
n нещо сродно (of на), човек, близък по раса/характер, растение/животно от същия род

congeneric [,kɔndʒe'nerik]
a сроден, от същия вид/род/класа/характер

congenerical [,kɔndʒe'nerikəl]
a сроден, от същия вид/род/класа/характер

congenerous [kən'dʒenərəs]
1. congeneric (al)
2. анат. изпълняващ сродни функции

congenial [kən'dʒi:niəl]
1. близък, срoден (with на)
2. приятен, привлекателен, по сърце/вкуса, подходящ
благоприятен (to)
climate CONGENIAL to health здравословен климат
3. свойствен (to)

congeniality [kən,dʒi:ni'æliti]
1. родство, сходство близост (на вкусове и пр.)
2. приятност, приятен характер, привлекателност

congenital [kən'dʒenitl]
a мед. вреден, по рождение
CONGENITAL idiot идиот по рождение, разг. истински идиот

congenitally [kən'dʒenitəli]
adv по рождение

conger ['kɔŋgə]
n едра морска змиорка (и CONGER-eel)

congeries [kɔn'dʒiəri:z]
n (pl без изменение) маса, куп, камара, сбирщина

congest [kən'dʒest]
1. натрупвам (се), задръствам (се), натъпквам (се)
2. мед. нахлувам (за кръв)

congested [kən'dʒestid]
1. натрупан, задръстен, наблъскан, претъпкан, пренаселен, претоварен (за улично движение)
2. мед. напълнен с кръв

congestion [kən'dʒestʃn]
1. натрупване, задръстванe, претовареност, пренаселеност
2. мед. наплив на кръв, конгестия

conglomerate [kɔn'glɔmərət]
I. a конгломератен, съставен от разнородни елементи
II. 1. геол. конгломерат (и прен.)
2. ик. сдружение/кооперация от разнородни фирми, конгломерат
III. 1. геол., ик. образувам конгломерат, събирам/натрупвам разнородни елементи
2. трупам се, натрупвам се

conglomeration [kɔn,glɔmə'reiʃn]
1. конгломериране, събиране/натрупване на разнородни елементи
2. conglomerate

conglutinate [kɔn'glu:tineit]
I. v слепвам (се), сраствам (се), причинявам срастване
II. a слепнат, сраснал

congoese [kɔŋgou'i:z]
I. a конгоански
II. n конгоанец

Congolese [kɔŋgou'li:z]
I. a конгоански
II. n конгоанец

congou ['kʌŋgou]
n сорт черен китайски чай

congratulate [kən'grætʃuleit]
1. поздравявам, честитя, изказвам благопожелания (someone on something)
2. refl поздравявам се, доволен съм (on something с/от нещо, on doing че съм направил нещо)

congratulation [kən,grætʃu'leiʃn]
n поздравление, благопожелание, честитка
CONGRATULATIONs! моите поздравления! честито!

congratulatory [kən'grætʃuleitri]
a поздравителен, оздравителен, приветствен

congregate ['kɔŋgrigeit]
v събирам (се), трупам (се), натрупвам (се), стичам се

congregation [,kɔŋgri'geiʃn]
1. струпване, стичане, сбор (от хора), натрупване, маса (от предмети)
2. рел. богомолци, паство
3. книж. събрание, събор
Consistorial CONGREGATION консистория, съвет на кардинали
4. общо събрание на преподавателското тяло на университет, академичен съвет

Congregational [,kɔŋgri'geiʃənəl]
1. a рел. общ, публичен (за богослужение)
CONGREGATIONAL worship черкуване
2. отнасящ се до независимата църква (вж. Congregationalism)

Congregationalism [,kɔŋgri'geiʃənəlizəm]
nрен. система на самоуправление на всяка отделна църква

congress ['kɔŋgres]
1. конгрес
2. конгрес, законодателно тяло
3. събиране, събрание
birds of CONGRESS обществени птици, птици, които живеят на ята

congressional [kən'greʃənəl]
a конгресен

congressman ['kɔŋgresmən]
n (pl-men) член на Конгреса в САЩ, конгресмен

congressman-at-large ['kɔŋgresmənət'la:dʒ]
n член на конгреса в САЩ, представител на цял щат

congresswoman ['kɔŋgreswumən]
n (pl-women) жена-член на Конгреса в САЩ

congruence ['kɔŋgruəns]
1. съгласуване, съгласуваност, съответствие, сходство, съгласие
2. геом. сходство, конгруенция

congruency ['kɔŋgruənsi]
1. съгласуване, съгласуваност, съответствие, сходство, съгласие
2. геом. сходство, конгруенция

congruent ['kɔŋgruənt]
1. подходящ, съответен, сходен
в съгласие (with)
2. геом. сходен, конгруентен

congruity [kən'gru:iti]
n сходство, съответствие, съгласие

congruous ['kɔŋgruəs]
вж. congruent

conic ['kɔnik]
a кото се отнася до конус, коничен

conical ['kɔnikl]
a коничен, конически, конусообразен, островръх

conifer ['kɔnifə]
n иглолистно растение

coniferous [kə'nifərəs]
a иглолистен

coniform ['kounifɔ:m]
a конусообразен

coniine ['kouniain]
n отрова от бучиниш, кониин

conine ['kounain]
n отрова от бучиниш, кониин

conjecturable [kən'dʒektʃərəbl]
a предположим, предполагаем, допустим

conjectural [kən'dʒektʃərəbl]
a почиващ на предположение, предполагаем

conjecturally [kən'dʒektʃərəli]
adv по предположение, по пътя на предположението

conjecture [kən'dʒektʃə]
I. 1. предположение, догадка
2. конюктура, възстановяване на повреден текст
II. 1. предполагам, догаждам се
2. внасям/предлагам поправка в текст

conjee вж. conge

conjoin [kən'dʒɔin]
v свързвам (се), съединявам (се)

conjoined [kən'dʒɔind]
1. свързани, които стават по едно и също време
2. хер. сраснали, съединени

conjoint [kən'dʒɔint]
a общ, съединен, обединен

conjointly [kən'dʒɔintli]
adv общо, с обединени усилия

conjugal ['kəndʒugəl]
a брачен, съпружески

conjugally ['kɔndʒugəli]
adv като мъж и жена, като съпрузи, съпружески

conjugate ['kɔndʒugeit]
I. 1. грам. спрягам (се)
2. свързвам се полово, копулирам, бот. сливам се
3. книж. свързвам, съединявам
II. 1. съединен, свързан
2. грам. спрегнат

conjugation [,kɔndʒu'geiʃn]
1. грам. спрежение, спрягане
2. съединение, свързване, биол. конюгация, сливане на клетки

conjugational [,kɔndʒu'geiʃənəl]
a на/който се отнася до спрежениeто

conjunction [kən'dʒʌŋkʃn]
1. съединение, връзка, свързване
in CONJUNCTION with заедно с
в съгласие c
2. съвпадение, стечение
3. астр. предполагаема най-голяма близост на две небесни тела, пресичане на пътищата, срещане (на небесни тела)
4. грам. съюз

conjunctional [kən'dʒʌŋkʃənəl]
a грам. свързващ, съединителен

conjunctiva [,kɔndʒʌŋk'taivə]
n анат. конюнктива

conjunctive [kən'dʒʌŋktiv]
1. съединителен
CONJUNCTIVE tissue съединителна тъкан
2. грам. който служи като съюз, съюзен

conjunctively [kən'dʒʌŋktivli]
1. грам. със/като съюз
2. заедно, общо

conjunctivitis [kən,dʒʌŋkti'vaitis]
n мед. конюнктивит

conjuncture [kən'dʒʌŋktʃə]
1. положение на нещата, конюнктура
2. стечение на обстоятелствата

conjuration [,kʌndʒu'reiʃn]
1. заклинание, врачуване, магия
2. тържествен призив, апел
3. викане на (зли) духове

conjure [kən'dʒuə]
I. v умолявам, апелирам към, призовавам
II. v правя магии/фокуси
to CONJURE away правя/карам да изчезне, прогонвам като с магическа пръчка
to CONJURE a rabbit out of a hat изваждам заек от шапка
fear CONJUREd the reflection into a ghost страхът го накара да вземе отражението за дух
to CONJURE up извиквам, повиквам, призовавам (дух), извиквам във въображението (образ, спомен и пр.)
a name to CONJURE with име, с което можеш да правиш чудеса

conjurer ['kʌndʒərə]
1. магъосник, вълшебник
2. фокусник, илюзионист

conjuror ['kʌndʒərə]
1. магъосник, вълшебник
2. фокусник, илюзионист

conk [kɔŋk]
I. n sl. нос, глава, удар по главата
II. v sl. удрям по главата
III. 1. развалям се, повреждам се (за машина)
2. умирам, припадам, заспивам

conker ['kɔŋkə]
1. конски кестен (Aesculus hippo castanium)
2. вид игра с кестени, нанизани на връв

con man ['kɔn'mæn]
вж. sl. confidence man

conn вж. con

connate ['kɔneit]
1. вроден, придобит (по рождение/при раждане)
2. роден/възникнал по същото време (with)
3. родствен, сроден, конгениален
4. геол. остатъчен, реликтов
5. бот. сраснал

connatural [kɔn'nætʃərəl]
1. a книж. вроден
2. подобен, сроден, еднороден

connect [kə'nekt]
1. свързвам (се), съединявам (се) (with, to)
this train CONNECTs with another at... този влак има връзка с друг в...
to CONNECT to earth ел. заземявам
2. свързвам, асоциирам, установявам причинна връзка
3. свързвам се, имам връзка (with с)
4. разг. улучвам
5. to CONNECT up with свързвам се с

connected [kə'nektid]
1. логически свързан, последователен
2. близък, сроден, свързан
3. който има (семейни) връзки
to be well-CONNECTED от добро семейство съм, имам връзки
4. юр. замесен

connectedly [kə'nektidli]
adv свързано, последователно

connection [kə'nekʃn]
1. връзка
in this CONNECTION във връзка с това, по този повод
in another CONNECTION по друг повод
2. връзка, сношение общуване, близост, познанство
to form a CONNECTION with сближавам се с
criminal CONNECTION юр. извънбрачна връзка
3. роднина, сродник, разг. роднини, род, семейни връзки
4. търг. клиентела, търговски връзки
5. връзка (с влак, параход и пр.)
6. рел. всички членове на една религиозна организация
7. тех. свързване, монтиране, връзка, съединение
wrong CONNECTION погрешна връзка (по телефона)
8. източник, снабдител (на наркотични средства)

connective [kə'nektiv]
I. a съединителен (за тъкан)
II. n грам. съюз (на дума)

connexion вж. connection

conning tower ['kɔniŋ,tauə]
n команден пункт (на боен кoраб)

conniption [kə'nipʃn]
n sl. истеричен припадък, истерия, пристъп на необуздан гняв

connivance [kə'naivəns]
n мълчаливо одобрение/съгласие
съучастие (в нещо нередно, престъпно) (at, in)
to be in CONNIVANCE with мълчаливо одобрявам, съучастнича на

connive [kə'naiv]
1. затварям си очите, мълчаливо одобрявам/насърчавам, съучастнича
to CONNIVE at/in a crime съучастнича в престъпление
2. заговорнича, конспирирам (with)

connoid ['kɔnɔid]
I. a конусообразен
II. n конусообразен предмет

connoisseur [kɔni'sə:]
n фр. познавач

connotation [,kɔnə'teiʃn]
n допълнително значение, значение, което се подразбира

connotative [kə'noutətiv]
a допълващ, загатващ, подсказващ (of)

connote [kə'nout]
v включвам в себе си допълнително значение, загатвам за, означавам

connubial [kə'nju:biəl]
a съпружески, брачен

connubiality [kə,nju:bi'æliti]
1. съпружество
2. pl съпружески нежности

conquer ['kɔŋkə]
1. завоювам, завладявам (страна и пр.), спечелвам, завладявам (сърце и пр.)
2. побеждавам, надвивам (враг и пр.), превъзмогвам (чувство)

conqueror ['kɔŋkərə]
n завоевател, победител

conquest ['kɔŋkwest]
1. завоевание, завладяване (на територия)
the CONQUEST завладяването на Англия от норманите в 1066 г
2. завладяна страна/територия
3. завоюване, спечелване (на хора)
to make a CONQUEST of someone спечелвам (чувствата на) някого
4. човек, спечелен (от някого, за нещо)

consanguine [kən'sæŋgwin]
a еднокръвен, родствен

consanguineous [kɔnsæŋ'gwiniəs]
a еднокръвен, родствен

consanguinity [,kɔnsæŋ'gwiniti]
n кръвно родство

conscience ['kɔnʃəns]
n съвест
to have a good/clean/clear/easy CONSCIENCE съвестта ми e чиста/спокойна
to have a bad/guilty CONSCIENCE съвестта ми e нечиста, гузен съм
to have something on one's CONSCIENCE, something is weighing on my CONSCIENCE нещо ми тежи на съвестта
to get something off one's CONSCIENCE изповядвам/признавам/свършвам нещо
pricks/pangs/twinges/worm of CONSCIENCE угризения на еъвестта
for CONSCIENCE ('s) sake за успокоение на съвестта
upon my CONSCIENCE честна дума, с ръка на сърцето
in (all) CONSCIENCE/upon my CONSCIENCE I cannot agree честно казано, не мога да се съглася
to come to terms with one's CONSCIENCE приспивам съвестта си
prisoner of CONSCIENCE затворник, осъден заради социален протест

conscience clause ['kɔnʃəns,klɔ:z]
n юр. уговорка в закон, която предвижда освобождаване от задължение поради морални и др. скрупули

conscienceless ['kɔnʃənslis]
a безсъвестен, безскрупулен

conscience money ['kɔnʃəns,mʌni]
n дарение, направено за успокоение на съвестта

conscience-smitten ['kɔnʃəns,smitn]
a изпълнен с угризения на съвестта

conscience-stricken ['kɔnʃənsstrikən]
a изпълнен с угризения на съвестта

conscience-struck ['kɔnʃəns,strʌk]
a изпълнен с угризения на съвестта

conscientious [,kɔnʃi'enʃəs]
a (добро) съвестен
CONSCIENTIOUS scruples морални скрупули

conscientiousness [,kɔnʃi,enʃəsnis]
n (добро) съвестност

conscientious objector [,kɔnʃi'enʃəsəb'dʒektə]
n човек, който отказва да служи във войската поради своите убеждения

conscious ['kɔnʃəs]
1. съзнателен, осъзнат, обмислен, преднамерен
his CONSCIOUS superiority осъзнатото му чувство за превъзходство
2. в съзнание
to become CONSCIOUS идвам в съзнание, свестявам се
3. predic който съзнава/усеща/чувствува/забелязва
to be CONSCIOUS of съзнавам, усещам, чувствувам, забелязвам
I was not CONSCIOUS of being watched/that I was being watched не знаех, че ме наблюдават
to become CONSCIOUS of осъзнавам, забелязвам, усещам
4. вж. self-conscious
CONSCIOUS pride гордост, смесена със смущение

consciously ['kɔnʃəsli]
adv съзнателно, обмислено, преднамерено

consciousness ['kɔnʃəsnis]
1. съзнание, чувство, усещане
CONSCIOUSNESS of being watched чувство, че съм наблюдаван
to awake to the CONSCIOUSNESS of осъзнавам, почувствувам
2. фил. съзнание, мислене
3. съзнание
to regain/recover CONSCIOUSNESS идвам в съзнание, свестявам се

conscribable [kən'skraibəbl]
a подлежащ на задължителна военна служба

conscript ['kɔnskript]
1. a повикан на задължителна военна служба, редовен (за армия)
2. n войник на задължителна военна служба
3. v повиквам на задължителна военна служба

conscription [kən'skripʃn]
1. военна повинност
2. военен налог/данък

consecrate ['kɔnsikreit]
1. рел. освещавам (храм, хляб, вода)
2. освещавам, утвърждавам (традиция и пр.)
3. рел. ръкополагам за владика
4. посвещавам, отдавам (to)

consecrated ['kɔnsikreitid]
a рел. осветен, светен (за вода, хляб)
on CONSECRATED ground в християнски гробища

consecration [,kɔnsi'kreiʃn]
1. посвещаване, отдаване
2. освещаване
3. ръкополагане на владика

consecution [,kɔnsi'kju:ʃn]
1. (логична) последователност
2. серия, (по) редица (от събития)
3. грам. съгласуване (на времена и пр.)

consecutive [kən'sekjutiv]
1. последователен, следващ един подир друг
on three CONSECUTIVE days три дни подред
2. грам. за следствие
CONSECUTIVE clause подчинено изречение за следствие

consecutiveness [kən'sekjutivnis]
n последователност (логическа, по време), редуване

consensual [kən'sensjuəl]
a юр. по взаимно съгласие, взаимен

consensus [kə'sensas]
n съгласие, единодушие
общo мнение (и CONSENSUS of opinion)
CONSENSUS government/politics управление/политика, целяща да спечели широка подкрепа

consent [kən'sent]
I. v съгласявам се, съгласен съм, давам съгласието си
to CONSENT to do (ing) something съгласен съм да направя нещо
to CONSENT to a proposal съгласявам се с предложение
II. n съгласие (to за)
by common/mutual CONSENT по общо/взаимно съгласие
with one CONSENT единодушно
age of CONSENT юр. възраст от която съгласието на дадено лице има сила пред закона, пълнолетие

consentient [kən'senʃənt]
1. a единодушен
съгласен (in)
2. съгласуван

consequence ['kɔnsikwəns]
1. последствие, последица (обик. pl)
in CONSEQUENCE (of) като резултат (от)
to face/take the CONSEQUENCEs нося/тегля последствията, отговарям
2. значение, важност
it is of no CONSEQUENCE няма значение
person of CONSEQUENCE важен/голям човек, човек с обществено положение
3. следствие, извод, заключение

consequent ['kɔnsikwənt]
I. 1. логически последователен
който следва логически (from)
2. който следва/е резултат (on, upon от)
CONSEQUENT upon вследствие на
II. 1. последствие, резултат
2. лог. следствие, извод, заключение
3. мат. втори член на пропорция
4. грам. следствие (в условно изречение)

consequential [,kɔnsi'kwenʃəl]
1. който следва логически/произтича/е (косвен) резултат (to от)
2. важен, значителен
3. важен, надут (за човек)

consequentiality [,kɔnsikwenʃi'æliti]
1. последователност (на мисли и пр.)
2. важност, надутост

consequently ['kɔnsikwəntli]
1. следователно, затова
2. последователно, логически

conservancy [kən'sə:vənsi]
n (служба по) охрана/опазване на горите и водите

conservation [,kɔnsə'veiʃn]
n запазване, съхраняване, опазване (особ. на околната среда), охрана (на гори, реки и пр.)
soil CONSERVATION борба с ерозията
CONSERVATION of energy физ. закон за запазване на енергията

conservationist [,kɔnsə'veiʃənist]
n природозащитник

conservatism [kən'sə:vətizəm]
n консерватизъм, консерваторство

conservative [kən'sə:vətiv]
I. 1. който запазва/пази/консервира
2. пол. консервативен, традиционен
3. скромен, умерен
CONSERVATIVE estimate умерена преценка
at a CONSERVATIVE estimate минимално
on CONSERVATIVE lines по общоприетия начин
II. 1. консерватор
2. нещо, което запазва, средство за запазване/консервиране

conservatoire [kən,sə:və'twa:]
n фр. музикална академия, консерватория

conservator ['kɔnsəveitə]
1. защитник, пазител
2. надзирател, пазач, кустос (нa музей), служащ в управлението за охрана на горите и водите
3. aм. юр. настойник, попечител

conservatory [kən'sə:vətəri]
1. оранжерия
2. aм. conservatoire

conserve [kən'sə:v]
I. 1. пазя, запазвам (здраве, енергия, паметници и пр.)
2. правя на мармалад/конфитюр
II. n обик. рl конфитюр, сладко, захаросани плодове

consider [kən'sidə]
1. обмислям, обсъждам, разглеждам, помислям/размислям относно
I'll CONSIDER it ще си помисля
CONSIDERed opinion добре обмислено мнение
2. вземам предвид, под внимание, имам предвид отчитам
all things CONSIDERed като се има предвид всичко
3. отнасям се с/показвам внимание/разбиране/загриженост към, съобразявам се с
4. смятам, считам
CONSIDER it my duty to считам за свой дълг да
his works are well CONSIDERed abroad работите му се ценят в чужбина

considerable [kən'sidərəbl]
a значителен, доста голям/важен

considerably [kən'sidərəbli]
adv значително, доста (много)

considerate [kən'sidərət]
a внимателен, мил, деликатен (to, towards)
it's very CONSIDERATE of you много мило от ваша страна

considerateness [kən'sidərətnis]
n внимание, деликатност (to, towards)

consideration [kən,sidə'reiʃn]
1. обмисляне, обсъждане, разглеждане
to give a problem one's careful CONSIDERATION разглеждам внимателно въпрос
to give CONSIDERATION to a problem проучвам въпрос
the question under CONSIDERATION разглежданият въпрос
a matter for our CONSIDERATION въпрос, който заслужава да разгледаме/обсъдим
for your kind CONSIDERATION с молба да се проучи/обсъди
2. съображение, фактор, съобразяване, вземане предвид/под внимание
in CONSIDERATION of като се има предвид, предвид на
on/under no CONSIDERATION в никакъв случай
to take something into CONSIDERATION вземам/имам нещо предвид, to leave something out of CONSIDERATION не вземам предвид нещо
from CONSIDERATIONs of kindness от добрина
3. възнаграждение, отплата, юр. насрещна престация, еквивалент
for a CONSIDERATION срещу заплащане/възнаграждение
in CONSIDERATION of като възнаграждение за
4. внимание, деликатност, уважение
внимателно отношение (for)
to have no CONSIDERATION for не мисля за, нехая за, не уважавам
out of CONSIDERATION for от внимание/уважение към
5. ряд. значение, важност
of no CONSIDERATION без значение
money is no CONSIDERATION парите нямат значение
people of CONSIDERATION важни хора

considering [kən'sidəriŋ]
I. prep като се има/имайки предвид
II. cj, adv като се има предвид, че, въпреки всичко, все пак
it's not so bad CONSIDERING все пак не е толкова лошо

consign [kən'sain]
1. поверявам, предавам, оставям (to)
to CONSIGN a body to the grave погребвам
2. търг. изпращам (стоки и пр.), давам на консигнация
3. влагам (пари в банка)

consignation [,kɔnsig'neiʃn]
1. n търг. консигнация
2. банков влог

consignee [,kɔnsai'ni:]
n търг. получател на стоки, лице, което взема стоки на консигнация, консигнатор

consigner вж. consignor

consignment [kən'sainmənt]
1. поверяване, предаване, оставяне
2. търг. изпращане, пратка, партида
n бизн. пратка (на стока), изпращане на стока, партида, стока
to send goods on CONSIGNMENT пращам стока на консигнация
a fresh CONSIGNMENT of coffee нова партида кафе

consignor [kən'sainə]
n търг. търговец, който изпраща стоки, консигнант

consist [kən'sist]
1. състоя се, съставен съм (of от)
2. състоя се, заключавам се (in в)
3. съвместим съм, съчетавам се (with с)

consistence [kən'sistəns]
1. консистенция, плътност
2. последователност
3. постоянство
4. съгласуваност, съвместимост

consistency [kən'sistənsi]
1. консистенция, плътност
2. последователност
3. постоянство
4. съгласуваност, съвместимост

consistent [kən'sistənt]
1. последователен, верен на принципите си, последователен, логичен (за постъпка)
2. съвместим, в съгласие (with)

consistory [kən'sistəri]
1. n църк. консистория
2. колегия на кардинали
3. църковен съд

consociate [kən'souʃieit]
v обединявам (се), сдружавам (се), свързвам (се)

consolation [,kɔnsə'leiʃn]
1. утешаване
2. утеха, утешение
words of CONSOLATION утешителни думи
CONSOLATION prize утешителна награда
CONSOLATION race надбягване на победените

consolatory [kən'sɔlətəri]
a утешителен

console [kən'soul]
I. v утешавам (for)
II. 1. арх., тех. консол, конзола, подпора
2. ел. (командно) табло
3. муз. катедра, конзола, бюфет (на орган)
4. шкаф за радио/телевизор
5. конзола (маса) (и CONSOLE table)

consolidate [kən'sɔlideit]
1. затвърдявам (се), заздравявам (се), укрепвам, консолидирам
2. обединявам (се)
opinions have CONSOLIDATEd мненията се определиха
3. фин. консолидирам (дългове)

consolidated [kən'sɔlideitid]
1. фин. консолидиран
CONSOLIDATED annuties английска държавна консолидационна рента
CONSOLIDATED Fund държавен фонд, за изплащане на лихви по държавните дългове
2. втвърден, затвърден
3. обединен

consols [kɔn'sɔlz]
consolidated annuities вж. consolidated

consomme [kɔn'sɔmei]
n фр. (силен) булъон

consonance ['kɔnsənəns]
1. лит. съзвучие, асонанс
2. съгласие, хармония (на мнения и пр.)
in CONSONANCE with в съгласие/хармония с
3. физ. резонанс
4. муз. консонанс

consonant ['kɔnsənənt]
I. 1. асонантен, хармоничен, съзвучен
2. съответствуващ, съвместим (with)
II. n ез. съгласен звук, съгласна буква

consort ['kɔnsɔ:t]
I. 1. съпруг (а) (особ. в кралско семейство)
2. кораб, който придружава друг
II. 1. група (специалисти, музиканти, музикални инструменти), ансамбъл
2. съгласие
to act in CONSORT with действувам в съгласие с
to rule in CONSORT with царувам заедно с
III. 1. общувам (with)
2. хармонирам, съгласувам се (with)

consortium [kən'sɔ:ʃiəm]
n фин. консорциум

conspectus [kən'spektəs]
1. общ преглед
2. резюме, кратко изложение, конспект

conspicuous [kən'spikjuəs]
1. очебиещ, очевиден, който изпъква/е на видно място, който се хвърля в очи, крещящ, ярък
in a CONSPICUOUS position на видно място
to be CONSPICUOUS by one's absence хвърля се в очи отсъствието ми, отсъствието ми се чувствува
2. виден, забележителен (for)
to make oneself CONSPICUOUS by/through привличам вниманието с
to play a CONSPICUOUS part играя важна/централна роля
to cut a CONSPICUOUS figure правя впечатление
3. безвкусен, пищен, разточителен
CONSPICUOUS consumption разточителство, разхищение

conspicuousness [kən'spikjuəsnis]
1. очевидност, очебийност
2. видно/централно място/положение
3. забележителност
4. безвкусица, пищност, разточителство

conspiracy [kən'spirəsi]
n заговор, съзаклятие, конспирация
CONSPIRACY of silence споразумение/сговаряне да се потули нещо

conspirator [kən'spirətə]
n конспиратор, заговорник

conspiratress [kən'spirətris]
ж. р. от conspirator

conspire [kən'spaiə]
1. конспирирам, заговорнича (against)
to CONSPIRE someone's ruin кроя планове да проваля/унищожа някого
2. сговарям се надумвам се, нареждам (така че да стане нещо)
circumstances CONSPIREd to defeat his efforts обстоятелствата се стекоха така, че усилията му отидоха напразно
everything seemed to CONSPIRE to make him late сякаш всичко се нареждаше така, че той да закъснее

constable ['kʌnstəbl]
1. полицай
chief CONSTABLE началник на полицията (в град, облаcт)
special CONSTABLE цивилен полицай (при особена нужда)
2. ист. управител на дворец

constabulary [kən'stæbjuləri]
a полицейски
Ц. n полиция, ам. жандармерия

constancy ['kɔnstənsi]
1. постоянство, твърдост (на характер и пр.), вярност (в любов и пр.)
2. непроменливост (на температура и пр.)

constant ['kɔnstənt]
I. 1. непрестанен, непрекъснат, постоянен, вечен
2. непроменлив, константен
CONSTANT current ел. постоянен/прав ток
3. твърд (в нещастие и пр.)
4. верен (за приятел, любов и пр.), постоянен, упорит
II. n мат., физ. постоянна величина, константа

constantly a постоянно, често

constellate ['kɔnsteleit]
1. образувам съзвездие (with)
2. книж. групирам се (into в)
3. украсявам (като) със звезди

constellation [,kɔnste'leiʃn]
1. съзвездие
2. прен. плеяда
3. астрол. разположение на планетите, констелация
4. прен. положение на нещата, обстоятелства
the shifting CONSTELLATION of power променливото съотношение на силите

consternation [,kɔnstə'neiʃn]
n смайване, ужас
look of CONSTERNATION ужасeн/смаян поглед
to look at someone in CONSTERNATION гледам някого смаян/ужасeн/втрещен
filled with CONSTERNATION ужасен, смаян, втрещен

constipate ['kɔnstipeit]
v запичам, причинявам запек

constipated a запечен

constipation [,kɔnsti'peiʃn]
n запек, констипация

constituency [kən'stitjuənsi]
1. избирателна колегия, избирателен район
2. клиенти, поддръжници

constituent [kən'stitjuənt]
I. 1. съставен (за част)
2. който има право да избира
3. CONSTITUENT assembly учредително събрание, което приема/поправя конституцията
II. 1. съставна част
2. избирател
3. юр. доверител

constitute ['kɔnstitju:t]
1. назначавам (комисия и пр.), правя (някого) носител (на титла, длъжност)
to CONSTITUTE oneself... сам сe обявявам за
2. учредявам, основавам
3. съставлявам, представлявам
4. обик. pass устроен съм, създаден съм
I am not so CONSTITUTEd не съм такъв, не ми е такъв характерът
to be strongly CONSTITUTEd имам здрав организъм
5. ам. издавам (закон), въвеждам в сила

constitution [,kɔnsti'tju:ʃn]
1. съставяне, учредяване, основаване, назначаване, ам. издаване, въвеждане в сила (на закон)
2. състав
3. организъм, физика, характер, нрав
4. пол. конституция
5. устройство (обществено, политическо), организация
mental CONSTITUTION, CONSTITUTION of the mind манталитет, начин на мислене
6. установен закон/обичай, постановление, декрет

constitutional [,kɔnsti'tjuʃənəl]
I. 1. органически (за особеност и пр.)
2. конституционен
3. който поддържа установената конституция/форма на управление
II. n разг. редовна разходка, разтъпкване (за поддържане на здравето)

constitutionalism [,kɔnsti'tjuʃənəlizəm]
1. коституционно управление
2. придържане към/спазване на принципите на конституцията

constitutionalize [kɔnsti'tjuʃənəlaiz]
1. давам конституция (на държава)
2. узаконявам

constitutionally [,kɔnsti'tjuʃənəli]
1. конституционно, според конституцията
2. по природа/характер

constitutive [kən'stitjutiv]
1. учредителен
2. съставен, съществен (за чест)
3. в/на структурата/устройството

constitutor [kən'stitjutə]
n учредител, основател, създател

constrain [kən'strein]
1. принуждавам, насилвам
2. ограничавам (движенията на), за дреха стягам, притеснявам
3. задържам насила, затварям, хвърлям в затвора

constrained [kən'streind]
1. смутен, притеснен
2. скован (за движение)
CONSTRAINED voice задавен глас

constrainedly [kən'streinidli]
adv смутено, притеснено, задавено

constraint [kən'streint]
1. принуда, насилие
to act under CONSTRAINT действувам по принуда
2. ограничение, ограниченост, ограничаващо условие
3. стеснение, притеснение, стеснителност

constrict [kən'strikt]
1. свивам, стеснявам (отвор и пр.)
2. стягам, стискам, притискам
3. физиол. карам да се свие, свивам (се)
4. псих. потискам, сдържам

constricted [kən'striktid]
1. свит, стеснен
2. прен. ограничен (за мироглед и пр.)
3. пренаселен

constriction [kən'strikʃn]
1. свиване, стягане, стесняване, притискане, стискане
2. физиол. свиване, стягане, стесняване
CONSTRICTION in the chest стягане в гърдите

constrictor [kən'striktə]
1. анат. свивач (мускул)
2. зоол. вид боа

constringe [kən'stridʒ]
вж. constrict

construct [kən'strʌkt]
I. v строя, построявам, градя, изграждам (прен.), геом. чертая, начертавам
II. 1. построение (на мисълта), идея, понятие
2. ез. фраза, фразеологическо съчетание

construction [kən'strʌkʃən]
1. построяване, изграждане, строене
under CONSTRUCTION, in course of CONSTRUCTION в процес на изграждане, в строеж
2. строителство
attr строителен
3. постройка, сграда, здание
4. структура, конструкция, строеж, направа
5. грам. конструкция
6. тълкуване, обяснение
to put a good/bad/wrong CONSTRUCTION on someone's words/actions тълкувам думите/постъпките на някого добре/зле/погрешно
this sentence does not bear such a CONSTRUCTION това изречение не може да се тълкува по този начин
7. мат. построение

constructional [kən'strʌkʃənəl]
1. структурен, в/на структурата/изграждането
2. строителен

constructive [kən'strʌktiv]
1. градивен, творчески
2. constructional
3. който се подразбира/зависи от тълкуването
CONSTRUCTIVE crime юр. постъпка, която може да се изтълкува като престъпление

constructor [kən'strʌktə]
n строител, конструктор

construe [kən'stru:]
1. правя граматически разбор на (изречение), поддавам се на граматически разбор
2. грам. свързвам
pass управлявам, изисквам
this preposition CONSTRUEs with the dative този предлог се свързва с/управлява/изисква дателен падеж
3. превеждам (дума по дума), обяснявам, тълкувам (думи, действия)

consuetude ['kɔnswitju:d]
n книж. обичай (местен, национален), неписан закон

consul ['kɔnsəl]
n дипл., ист. консул

consular ['kɔnsjulə]
a консулски
CONSULAR invoice консулска фактура

consulate ['kɔnsjulit]
1. консулско звание
2. времетраене на службата на консул, консулство
3. консулство (сграда)

consulship ['kɔnsəlʃip]
1. служба на консул
2. consulate

consult [kən'sʌlt]
1. съветвам се (с), консултирам (се), справям се с
to CONSULT someone on/about something съветвам се с някого за нещо
2. обсъждам (with someone)
3. имам/вземам предвид, мисля за, показвам уважение към

consultant [kən'sʌltənt]
1. консултант
2. лекар консултант (и CONSULTANT physician)
3. експерт
4. човек, който се съветва/консултира

consultation [,kɔnsəl'teiʃn]
1. справяне, съветване, консултиране
2. справка, консултация
3. обсъждане, съвещание
4. мед. консилиум, консулт

consultative [kən'sʌltətiv]
a консултативен, съвещателен, който дава съвети

consulting [kən'sʌltiŋ]
a консултативен, който дава съвети
CONSULTING physician/chemist, etc. лекар/химик и пр. консултант

consulting hours [kən'sʌltiŋ'auəz]
n pl приемни часове (на лекар, адвокат и пр.)

consulting room [kən'sʌltiŋ,rum]
n лекарски кабинет

consumable [kən'sju:məbl]
I. 1. който може да изгори
2. който се яде, съестен, годен за ядене
II. n рl храни (телни продукти)

consume [kən'sju:m]
1. консумирам, изразходвам, изяждам, изпивам, ям, пия
2. унищожавам, поглъщам (за огън)
3. разпилявам, пропилявам, пилея, похабявам
4. чезна, линея (обик. с away)
5. pass ям се, изяждам се
прен. изгарям, умирам (with от) (някакво чувство)

consumer [kən'sju:mə]
n консуматор, потребител
CONSUMER (s') goods потребителни стоки

consumerism [kən'sjumərizəm]
1. защита на интересите на купувача
2. теория за нарастващата консумация

consuming [kən'sju:miŋ]
1. унищожителен (за огън и пр.)
2. (все-) поглъщащ

consummate ['kɔnsəmeit]
I. 1. довеждам докрай, завършвам, сключвам (сделка и пр.)
2. юр. консумирам (брак)
3. довеждам до съвършенство, достигам съвършенство
II. 1. съвършен, ненадминат
2. опитен, изпечен

consummation [,kɔnsə'meiʃn]
1. довеждане докрай, завършване, завършък, край
2. юр. консумация (на брак)
3. съвършенство, съвършено майсторство
4. прен. връх (на точка), цел

consumption [kən'sʌmpʃn]
1. консумиране, изразходване, консумация, разход (на ел. енергия и пр.)
2. унищожаване, край, пропиляване
3. белодробна туберкулoза, охтика

consumptive [kən'sʌmptiv]
I. 1. унищожителен, разрушителен, който поглъща (време, труд и пр.)
2. туберкулозен, охтичав
II. n туберкулозен, туберкулозно болен

consumptiveness [kən'sʌmptivnis]
n предразположение към туберкулoза

contact ['kɔntækt]
I. 1. допир, контакт, съприкосновение, връзка, отношение
to bring someone into CONTACT with someone else свързвам някого с някой друг
to come into CONTACT допирам се до, свързвам се с, запознавам се с, срещам
to make CONTACT with свързвам се с, успявам да се свържа с
2. връзка, познат (лице)
3. ел. контакт, връзка
to make CONTACT свързвам, включвам тока
to break CONTACT прекъсвам връзката, изключвам тока
4. мед. лице, което е било в контакт със заразноболен
5. ам. contact lens
II. 1. свързвам се (с), установявам/влизам във връзка (с)
2. в съприкосновение съм, допирам се (with)

contact flight ['kɔntækt,flait]
n ав. полет с визуална ориентировка

contact-flying ['kɔntækt,flaiiŋ]
n ав. полет с визуална ориентировка

contact lens ['kɔntækt'lens]
n опт. контактна леща

contact man ['kɔntækt'mæn]
n разг. връзка, посредник

contact-pin ['kɔntæktpin]
n ел. щепсел

contact-plug ['kɔntæktplʌg]
n ел. щепсел

contagion [kən'teidʒən]
n заразяване, зараза (и прен.)

contagious [kən'teidʒəs]
a заразен, заразителен (и прен.), прилепчив

contain [kən'tein]
1. съдържам, имам
2. побирам
3. сдържам, въздържам, удържам
4. воен. задържам (неприятел)
5. геом. заграждам (ъгъл и пр.)
6. мат. дeля се без остатък

containable [kən'teinəbl]
a удържим

contained [kən'teind]
a въздържан

container [kən'teinə]
n съд, резервоар, кутия, сандък, контейнер

containerize [kən'teinəraiz]
v опаковам/превозвам в контейнери

containment [kən'teinmənt]
1. сдържаност, въздържаност
2. политика на ограничаване влиянието на дадена държава/идеология

contaminate [kən'tæmineit]
v заразявам, замърсявам, развалям, разлагам, осквернявам
contaminating influence разлагащо влияние

contamination [kən,tæmi'neiʃn]
1. заразяване, замърсяване, разлагане, оскверняване
2. зараза (и прен.), разлагащо влияние
3. лит., ез. контаминация

contemn [kən'tem]
v книж. презирам, отнасям се с презрение/пренебрежение към

contemplate ['kɔntempleit]
1. съзерцавам
2. размишлявам (върху)
3. планирам, глася, проектирам
възнамерявам (с ger)
to CONTEMPLATE suicide мисля за самоубийство
4. очаквам

contemplation [,kɔntem'pleiʃn]
1. съзерцаване, съзерцание
2. размишление, размисъл
3. очакване, опасение
4. проект (иране)
that was never in CONTEMPLATION такова нещо не сме проектирали/замисляли

contemplative [kən'templətiv]
a замислен, съзерцателен, отдаден на/прекаран в съзерцание

contemporaneity [kən,tempərə'ni:iti]
n едновременност

contemporaneous [kən,tempə'reiniəs]
1. едновременен (with)
2. съвременен (with)

contemporary [kən'tempərəri]
I. 1. съвременен
който живее/се случва по същото време (with)
2. (ултра) модерен
II. 1. съвременник
2. връстник

contemporize [kən'tempəraiz]
1. правя да съвпада по време, случвам се/ставам по същото време
2. осъвременявам

contempt [kən'tempt]
1. презрение (for)
to have/hold in CONTEMPT презирам
to bring someone into CONTEMPT карам да презират някого
to fall into CONTEMPT навличам/спечелвам си презрение
in CONTEMPT of въпреки, без да обръщам внимание на
2. неуважение, оскърбление
CONTEMPT of court юр. неуважение към съда
familiarity breeds CONTEMPT фамилиарността поражда презрение

contemptibility [kən,tempti'biliti]
n низост, подлост, мерзост

contemptible [kən'temptibl]
a достоен за презрение, низък, долен

contemptuous [kən'temptjuəs]
a презрителен, надменен, който се отнася с презрение
to be CONTEMPTUOUS of презирам

contemptuousness [kən'temptjuəsnis]
n презрение, надменност

contend [kən'tend]
1. боря се, сражавам се (with с, for за)
2. съпернича, състезавам се (with someone for something)
3. споря, поддържам, твърдя

contender [kən'tendə]
n съперник (в избoри, състезание и пр.)

contending [kən'tendiŋ]
a спорещ, борещ се, сражаващ се
CONTENDING passions противоречиви страсти

content [kən'tent]
I. 1. доволен, задоволен (with)
съгласен (to)
to be CONTENT with something доволен съм от нещо, задоволявам се с нещо, стига ми нещо
not CONTENT with robbing us, he... не стига дето ни ограби, ами
2. съгласен, гласуващ за (в Камарата на лордовете)
II. 1. (чувство на) (за) доволство/удовлетворение
to o/s heart's CONTENT до насита, колкото (си) искаш
2. глас за/в полза на, лице, което гласува за (в Камарата на лордовете)
III. v задоволявам
refl задоволявам се, доволен съм, стига ми, не ми трябва нищо друго (with с, освен)
IV. 1. чссто pl съдържание, обем, вместимост
sugar CONTENT захарност
with a high protein CONTENT богат на белтъчини
2. рl съдържание (на книга)
3. съдържание, същина, основна идея

contented [kən'tentid]
a доволен, задоволен, спокоен
съгласен (to)

contentedly [kən'tentidli]
adv доволно, със задоволство

contentedness [kən'tentidnis]
n (за) доволство, задоволеност

contention [kən'tenʃn]
1. спор, прение, препирня, раздор
2. съперничество, съревнование
3. твърдение
my CONTENTION is that твърдя/поддържам, че

contentious [kən'tenʃəs]
1. свадлив, заядлив, който обича да спори
2. спорен

contentiousness [kən'tenʃəsnis]
1. спорен характер (на въпрос)
2. заядливост, свадливост

contentment [kən'tentmənt]
вж. contentedness

conterminal [kən'tə:minəl]
a книж. съседен
граничещ (with)

conterminous [kən'tə:minəs]
1. вж. conterminal
2. coterminous

contest [kən'test]
I. 1. споря (with, against someone)
споря пo, оспорвам (довод, права и пр.)
2. боря се за
3. оспорвам си, състезавам се за, съпернича за
to CONTEST a seat in parliament/a race боря се за място в парламента/да спечеля състезание
II. 1. борба, състезание, конкурс
touring CONTEST автомобилни състезания
speed CONTEST авт. състезание за бързина
2. спор, диспут
beyond CONTEST неоспорим, безспорен

contestable [kən'testəbl]
1. спорен, оспорим
2. атакуем, уязвим

contestant [kən'testənt]
1. състезател, участник в конкурс/състезание, спореща страна
2. конкурент, съперник, противник

contestation [,kɔntes'teiʃn]
1. спор, оспорване
matters in CONTESTATION спорни въпроси
2. твърдение

context ['kɔntekst]
n контекст (и прен.)
in this CONTEXT разг. във връзка с това, по този повод

contextual [kən'tekstjuəl]
a контекстуален

contexture [kən'tekstʃə]
1. тъкан, структура (на плат, кости и пр.)
2. лит. композиция, структура
CONTEXTURE of lies куп лъжи

contiguity [,kɔnti'gju:iti]
1. непосредствена близост, допир, съприкосновение
2. псих. асоциация на идеи

contiguous [kən'tigjuəs]
a съседен, близък, граничещ (to) CONTIGUOUS moments of time последователни моменти

contiguously [kən'tigjuəsli]
adv близко, в съседство

continence ['kɔntinəns]
1. сдържаност, въздържаност, умереност
2. въздържание (особ. полово), целомъдрие

continent ['kɔntinənt]
I. 1. сдържан, въздържан, умерен
2. целомъдрен
II. n континент
the CONTINENT Европа

continental [,kɔnti'nentəl]
I. 1. континентален, европейски (не английски, британски)
CONTINENTAL breakfast лека сутрешна закуска
2. ист. американски (по време на войната с Англия за независимост)
II. 1. континенталец, европеец (не англичанин, британец)
2. ист. войник от американската армия по време на войната с Англия за независимост
3. ам. ист. обезценена банкнота

continentalism [,kɔnti'nentəlizm]
n европейски (не английски, британски) начин на живот и мислене

continentally [,kɔnti'nentəli]
1. като континент
2. по европейски, не по английски/британски

contingencies nнепредвидени обстоятелства
to allow for CONTINGENCIES приемам под внимание непредвидените обстоятелства

contingency [kən'tindʒənsi]
1. случайност, (непредвиден) случай, евентуалност
in case of CONTINGENCY should (a) CONTINGENCY arise ако се случи нещо непредвидено, за всeки случай, за всяка евентуалност
2. търг. непредвидени разходи

contingent [kən'tindʒənt]
I. 1. непредвиден, проблематичен, вероятен, евентуален
2. условен, зависим (on от)
to be CONTINGENT on something завися от нещо
II. 1. contingency
2. дял, пай, контингент

continual [kən'tinjuəl]
1. непрестанен, непрекъснат, често повтарящ се, вечен
2. ряд. продължителен

continuance [kən'tinjuəns]
1. продължителност, (време) траене, продължение
of short CONTINUANCE краткотраен
of long CONTINUANCE дълготраен
2. престой, (по-нататъшно) пребиваване, оставане
3. юр. отсрочване, отлагане

continuant [kən'tinjuənt]
1. фон. a неексплозивен
2. n неексплозивна съгласна

continuation [kən,tinju'eiʃn]
1. продължаване, продължение
CONTINUATION courses/school допълнителни курсове (за попълване на знанията)
2. продължение, разширение, пристройка

continuative [kən'tinjuətiv]
a допълнителен, който продължава

continuator [kən'tinjueitə]
n продължител

continue [kən'tinju:]
1. продължавам, трая, простирам се
2. продължавам, не преставам/прекъсвам (с ger или inf дa правя нещо)
3. оставам, още съм, продължавам да бъда
4. оставам (на работа)
5. фин., юр. отсрочвам (окончателно закупуване на акции, дело)
a to be CONTINUEd жур. следва

continued [kən'tinju:d]
a траен, продължителен
CONTINUED fraction мат. безкрайна дроб
CONTINUED interest неспадащ/постоянен интерес

continuity [,kɔnti'nju:iti]
1. непрекъснатост
2. цялост, връзка, последователност
3. приемственост
4. кино монтаж, сценарий
сценарист (и CONTINUITY writer)
CONTINUITY man/girl помощник монтажист
5. рад., телев. текст на говорител

continuous [kən'tinjuəs]
1. непрекъснат, неспирен, без прекъсване, постоянен
2. грам. продължителен
3. ел. прав, постоянен

continuum [kən'tinjuəm]
n (pl-nua) лат. фил. цялост, мат. континуум

contort [kən'tɔ:t]
1. изкривявам, кривя, разкривявам
to CONTORT one's body кълча се
2. извращавам, изопачавам

contortion [kən'tɔ:ʃn]
1. кривене, изкривяване, разкривяване, кълчене
2. изопачаване, извращаване, извращение

contortionist [kən'tɔ:ʃənist]
1. акробат
2. човек, който изопачава/извращава

contour ['kɔntuə]
I. n контура, очертание, профил (на терен), скица
II. 1. правя контури/очертания, очертавам, скицирам
2. очертавам, служа като очертание на
3. строя (път и пр.) по очертанията на терена, нагаждам по очертанията на
III. 1. конурен, профилен
2. терасовиден (за разораване, напояване и пр.)
3. съобразен с очертанията на нещо

contra ['kɔntrə]
I. prep против, срещу
II. adv напротив, наопаки
III. 1. глас/довод против
2. фин. обратна/кредитна страна на сметка

contraband ['kɔntrəbænd]
I. n контрабанда, контрабандни стоки
CONTRABAND of war военна контрабанда
II. a контрабанден

contrabandist ['kɔntrəbændist]
n контрабандист

contrabass ['kɔntrəbeis]
n муз. контрабас (инструмент)

contraception [,kɔntrə'sepʃn]
n (мерки за) предпазване от забременяване/за намаляване на раждаемостта

contraceptive [,kɔntrə'septiv]
I. a предпазващ от забременяване, противозачатъчен
II. n средство против забременяване, противозачатъчно средство

contract ['kɔntrækt]
I. 1. договор, контракт, пакт, съглашение, съгласие, споразумение
by private CONTRACT по споразумение
to make a CONTRACT for a supply of контрактирам доставка на
to enter into a CONTRACT влизам в договорни отношения
to put up to CONTRACT давам на търг
to put work out to CONTRACT давам работа на предприемач
conditions of CONTRACT поемни условия
as per CONTRACT съгласно договора
CONTRACT date дата/срок за изпълнение на договора, договорен срок
CONTRACT labour работници на акорд
CONTRACT note бележка, бордеро (за продожба, покупка)
CONTRACT price уговорена цена
CONTRACT work, work on CONTRACT работа на акорд
2. годеж, женитба
3. жп. абонаментна карта
4. бридж окончателен анонс
II. 1. свивам (се)
2. скъсявам, съкращавам
3. ограничавам, намалявам
4. грам. сливам, съкращавам, контрахирам
5. прихващам, заразявам се от (болеcт), придобивам (навик)
to CONTRACT a liking/taste for придобивам вкус към
6. правя (дългове), навличам си (отговорност)
7. сключвам (брак)
8. завързвам (приятелство)
9. сключвам договор, уговарям, контрактирам
to CONTRACT for work поемам работа (като предприемач)
to CONTRACT out развалям договор, отказвам да участвувам, излизам от, напускам (съглашение и пр.)

contract bridge ['kɔntrækt'bridʒ]
n бридж контра

contracted [kən'træktid]
1. свит, свъсен, набръчкан (за чело, вежди)
2. ограничен, тесен (за схващане)
3. грам. съкратен, контрахиран

contractile [kən'træktail]
1. физиол. свиваем, контрактилен
2. който свива/скъсява/причинява свиване
CONTRACTILE force сила на свиването

contractility [,kɔntræk'tiliti]
n свиваемост, еластичност (на мускули)

contracting party [kən'træktiŋ'pa:ti]
n юр. контрагент
high contracting parties високодоговорящи страни

contraction [kən'trækʃən]
1. свиване, контракция, скъсяване
2. свъсване, свиване
3. грам. сливане, скъсяване, контракция, съкратена форма, знак за съкращение
4. заразяване, придобиване (на навик)
5. сключване (на договор, брак)
6. фин. намаляване, ограничаване (на кредит)

contractive [kən'træktiv]
a който свива/сгъва

contractor [kən'træktə]
1. предприемач
2. доставчик
labour CONTRACTOR предприемач, който наема работници на акорд
3. анат. мускул, който свива

contractual [kən'træktʃuəl]
a имащ силата на договор, договорен

contradict [,kɔntrə'dikt]
1. опровергавам
2. противореча (на)

contradictable [,kɔntrə'diktəbl]
a опровержим

contradiction [,kəntrə'dikʃən]
1. опровергаване, опровержение
2. противоречие, непоследователност
CONTRADICTION in terms лог. вътрешно противоречие, абсурд
in CONTRADICTION with в противоречие с, несъвместим с

contradictious [,kɔntrə'dikʃəs]
1. склонен да противоречи/спори/опровергава, заядлив
2. противоречив, непоследователен

contradictiously [,kɔntrə'dikʃəsli]
adv от любов към спора, заядливо

contradictiousness [,kɔntrə'dikʃəsnis]
n склонност/любов към спорене, заядливост

contradictor [,kɔntrə'diktə]
n човек, който опровергава/противоречи, опонент

contradictoriness [,kɔntrə'diktərinis]
1. contradictiousness
2. противоречивост, непоследователност

contradictory [,kɔntrə'diktəri]
I. 1. противоречив, непоследователен, несъвместим
2. contradictions
II. 1. опровержение, твърдение, което опровергава друго
2. нещо, което противоречи на друго

contradistinction [,kɔntrədis'tiŋkʃn]
1. контраст, разлика, противоположност
in CONTRADISTINCTION from за разлика от
2. противопоставяне

contradistinguish [,kɔntrədis'tiŋgwiʃ]
v разграничавам, различавам

contrail ['kɔn,treil]
съкр. от condensation trail (вж. condensation)

contra-indicated ['kɔntrə'indikeitid]
a мед. противопоказeн

contra-indication ['kɔntrəindi'keiʃn]
n мед. противопоказание, контраиндикация

contralto [kɔn'tra:ltou]
1. (контра) алт, (контра) алтова партия
2. attr (контра) алтов

contraposition [,kɔntrəpə'ziʃn]
n книж. контраст, антитеза

contrapositional [,kɔntrəpə'ziʃənəl]
a обратен

contraption [kən'træpʃən]
n принадлежност, приспособление, уред, измишлъотина

contrapuntal [,kɔntrə'pʌntəl]
a муз. контрапунктичен

contrapuntist [,kɔntrə'pʌntist]
n муз. контрапунктист, майстор на контрапункта

contrariety [,kɔntrə'raiəti]
1. противоречие, разногласие, несъответствие
2. препятствие, пречка, противодействие

contrarily [kən'trɛərili]
adv наопаки, напук

contrariness ['kɔntrərinis]
n дух на противоречие, любов към противоречието

contrarious [kən'trɛəriəs]
1. опак (за човек)
2. неблагоприятен (за време и пр.)

contrariwise ['kɔntrəriwaiz]
1. напротив, наопаки, от друга страна
2. обратно, в обратна посока, по обратен начин

contrary ['kɔntrəri]
I. 1. обратен, противен, противоположен
2. който противоречи, противоречащ, противоречив (to)
3. неблагоприятен, противен (за вятър и пр.)
4. разг. contrariouf
II. n нещо обратно/противоположно
on the CONTRARY напротив, обратно
quite the CONTRARY тъкмо обратното, тъкмо напротив
to interpret by contraries разбирам обратното
the direct CONTRARY of точно обратното на
notification to the CONTRARY съобщение в обратен смисъл
unless I hear to the CONTRARY ако не бъда уведомен в обратен смисъл
for anything I know to the CONTRARY доколкото знам, ако не се лъжа
I have nothing to say to the CONTRARY не възразявам, нямам възражения
dreams go by contraries сънищата трябва да се тълкуват в обратен смисъл

contrary to ['kɔntrəri,tə]
рrер противно/обратно на, в разрез c

contrast ['kɔntra:st]
I. 1. противоположност, разлика, контраст (to), контрастност
in CONTRAST to/with за разлика от, в сравнение с
to stand out in sharp CONTRAST to откроявам се рязко/ясно от
2. противопоставяне, съпоставяне
II. 1. противопоставям, съпоставям, сравнявам
2. в контраст съм с, контрастирам, различавам (се), противоположен съм (with с, in по), противореча на (думи, действия)

contrastive [kən'tra:stiv]
a контрастен, контрастиращ, контрастивен

contrasty [kən'tra:sti]
a контрастен (за фот. образ и пр.)

contrasuggestible [,kɔntrəsə'dʒestibl]
a склонен да реагира по обратен начин

contravene [,kɔntrə'vi:n]
1. отивам против, нарушавам, престъпвам (закон и пр.), в разрез съм с, противореча на
2. оспорвам, възразявам на

contravention [,kɔntrə'venʃən]
1. нарушение (на закон)
2. оспорване, възражение, опозиция
in CONTRAVENTION of в разрез с

contretemps ['kɔntrətɔŋ]
n фр. непредвидена спънка/пречка, лош късмет

contribute [kən'tribju:t]
1. допринасям, спомагам, съдействувам, способствувам (to)
2. давам (своя дял), участвувам
внасям своя принос (to)
3. сътруднича (в списание и пр.) (to)
to CONTRIBUTE newspaper articles пиша статии във вестник

contribution [,kɔntri'bju:ʃən]
1. съдействие, участие
2. принос, дял
3. пожертвование, помощ
4. статия, дописка
5. налог, контрибуция, военно обезщетение
to lay under CONTRIBUTION налагам контрибуции (на)

contributor [kən'tribjutə]
1. участник, дарител
2. сътрудник, дописник

contributory [kən'tribjutəri]
I. 1. допринасящ, способствуващ (to за), допълнителен, второстепенен
2. който прави принос/пожертвование, който зависи от пожертвования
II. вж. contributor

contrite [kən'trait]
1. разкаян, каещ се
2. изразяващ разкаяние

contrition [kən'triʃn]
n разкаяние, угризение на съвестта

contrivance [kən'traivəns]
1. средство, способ, хитрина, похват
by the CONTRIVANCE of с помощта на
2. изобретение, приспособление, прибор, механизъм, апарат
3. изобретателност
beyond human CONTRIVANCE който не може да бъде постигнат/направен от човек, извън човешките възможности

contrive [kən'traiv]
1. измислям, изобретявам, правя
2. замислям, кроя, планирам
3. смогвам, съумявам, успявам, изхитрям се
to CONTRIVE well оправям се добре

contrived [kən'traivd]
a скалъпен, уйдурдисан, изкуствен

contriver [kən'traivə]
1. изобретател, създател
2. прен. комбинатор
3. добър стопанин, човек, който умее да си планира разходите

control [kən'troul]
I. 1. власт, управление, ръководство, ръководене, регулиране
авторитет, влияние (over), надзор, контрол
to be in CONTROL of, to have CONTROL of/over владея, управлявам, държа здраво в ръцете си
to be/get beyond CONTROL/out of CONTROL освобождавам се от власт/влияние, ставам неудържим, бивам изтърван (за положение)
to be under CONTROL потушен съм (за огън и пр.)
to bring under CONTROL справям се с, потушавам (въстание, пожар и пр.)
to get CONTROL вземам връх/надмощие
to get under CONTROL овладявам
to have/keep under CONTROL владея, контролирам
the ship/car went out of CONTROL корабът/колата не можеше да се управлява
to lose CONTROL of изгубвам контрол над, не мога вече да владея/управлявам
to take CONTROL поемам управлението
owing to circumstances beyond my CONTROL/over which I have no CONTROL поради независещи от мен обстоятелства
CONTROL of epidemics борба с епидемиите
CONTROL of fire воен. управление на огъня
2. контрол (а), проверка, контролен опит, контролно животно (при опит), контролен/проверочен пункт, контролна служба
3. тех. лост/механизъм за управление, арматурно/контролно табло
4. дух, който се проявява чрез медиум при спиритически сеанс
5. attr контролен, проверочен
II. 1. владея, господар съм на, държа във властта си, ръководя, напътвам, контролирам, служа си с, управлявам
2. контролирам, надзиравам, регулирам, проверявам
3. възпирам, сдържам, обуздавам, владея, овладявам (чувства)

controllable [kən'trouləbl]
a управляем, който може да се регулира/контролира/проверява

controller [kən'troulə]
1. контролъор, инспектор, ревизор, контрола
air-traffic CONTROLLER авиодиспечер
2. тех. регулатор

control panel [kən'troul'pænəl]
n пулт за управление

control tower [kən'troul'tauə]
n ав. кула (на летище)

controversial [,kɔntrə'və:ʃəl]
1. спорен, дискусионен
2. склонен да спори/полемизира

controversialist [,kɔntrə'və:ʃəlist]
n полемист, човек, който обича да спори/полемизира

controversy ['kɔntrəvə:si]
n спор, дискусия, полемика
beyond/without CONTROVERSY безспорен, безспорно

controvert ['kɔntrəvə:t]
1. оспорвам, поставям под съмнение, повдигам/правя възражение срещу
2. оборвам, опровергавам

contumacious [,kɔntju'meiʃəs]
1. непокорен, опърничав, упорит, твърдоглав
2. юр. който не се подчинява на решението на съда

contumacy ['kɔntjuməsi]
n непокорство, неподчинение (и на решение на съда)
опърничaвост, упорство, твърдоглавие

contumelious [,kɔntju:'mi:ljəs]
a оскърбителен, дързък, нахален

contumely ['kɔntjumli]
n оскърбление, обида, дързост, нахалство

contuse [kən'tju:z]
v натъртвам, контузвам

contusion [kən'tju:ʒən]
n натъртване, контузия

conundrum [kə'nʌndrəm]
n гатанка, главоблъсканица

convalesce [,kɔnvə'les]
v възстановявам се (след болеcт), подобрявам се, оздравявам

convalescence [,kɔnvə'lesns]
n (период на) възстановяване след болеcт, реконвалесценция

convalescent [,kɔnvə'lesnt]
a възстановяващ се, оздравяващ, конвалесцентен

convene [kən'vi:n]
1. свиквам (събрание и пр.), повиквам (в съд)
2. събираме се

convenience [kən'vi:niəns]
1. удобство
at your (own) CONVENIENCE когато ви e удобно, когато намерите за добре
at one's earliest CONVENIENCE при първа възможност
whenever it is to your CONVENIENCE когато ви e удобно
2. pl удобства, приспособления
all modern CONVENIENCEs всички модерни удобства
3. клозет
public CONVENIENCE обществен клозет
4. изгода
marriage of CONVENIENCE брак по сметка
to make a CONVENIENCE of someone използувам някого, злоупотребявам с добрината на някого
CONVENIENCE food лесна за приготвяне храна, полуфабрикат

convenient [kən'vi:niənt]
a удобен, пригоден, подходящ

convent ['kɔnvənt]
n манастир (особ. женски)

conventicle [kən'ventikl]
1. тайно събрание
2. молитвен дом/събрание на схизматици

convention [kən'venʃn]
1. свикване, събиране
2. събрание, конгрес, ист. конвент
3. споразумение, спогодба, договор, конвенция
4. установена практика, обичай
5. условност
to be a slave to CONVENTION/to social CONVENTIONs робувам на обществените условности

conventional [kən'venʃənəl]
1. уговорен, конвенционен
2. условен, конвенционален (и за оръжия), общоприет, традиционен, неоригинален, шаблонен, неспонтанен
3. тех. стандартен

conventionalism [kən'venʃənəlizəm]
n условност, конвенционализъм

conventionality [kən,venʃə'næliti]
n традиционност, липса на оригиналност/спонтанност, условност, шаблонност
рl обществени условности

conventionalize [kən'venʃənəlaiz]
v представям/изобразявам по условен/традиционен/шаблонен начин, правя условен, шаблонизирам, стандартизирам

conventual [kən'ventjuəl]
a манастирски, монашески

converge [kən'və:dʒ]
1. приближавам се (on към)
2. срещам се, събирам (се), съсредоточавам (се) (в една точка)
3. мат. клоня

convergence [kən'və:dʒəns]
1. срещане, събиране, съсредоточаване, приближаване
2. мат., биол., мед., физ. конвергенция, сходство

convergent [kən'və:dʒənt]
a мат. конвергентен, който се събира/среща в една точка

conversable [kən'və:səbl]
a общителен, приятен/интересен като събеседник

conversance [kən'və:sns]
n осведоменост, познаване, компетентност (with)

conversant [kən'və:snt]
1. осведомен, запознат, компетентен (in, about, with)
2. отнасящ се, свързан (with)

conversation [,kɔnvə'seiʃn]
n разговор, беседа
to make CONVERSATION поддържам (безсъдържателен) разговор
CONVERSATION piece жанрова картина, интересна тема (за разговор)
criminal CONVERSATION прелюбодеяние

conversational [,kɔnvə'seiʃənəl]
1. отнасящ се до разговор, който се употребява в обикновен разговор, разговорен (за дума и пр.)
2. приказлив, разговорлив

conversationalist [,kɔnvə'seiʃənəlist]
n човек, който умее да разговаря, сладкодумник

conversazione ['kɔnvə,sætsi'ouni]
n итал. вечер, уредена за разговор на литературни, научни и пр. теми

converse [kən'və:s]
I. 1. говоря, разговарям, беседвам (with someone about something)
2. общувам (with)
разбирам се (with)
II. 1. ост. разговор, беседа
2. общуване
III. n обратното, обратната страна, антоним (of на)
IV. a обратен, противоположен

conversely a обратно

conversion [kən'və:ʃn]
1. превръщане, обръщане (to, into), приспособяване, преустройство
CONVERSION of a house into flats преустройство на къща в апартаменти
2. преминаване в/приемане на друга вяра, усвояване на друго мнение, духовен прелом
CONVERSION to Christianity покръстване
many CONVERSIONs to Buddhism много случаи на приемане на будизма
3. фин. конверсия
attr конверсионен
4. мат. превръщане (на проста дроб в десетична)
5. сграда/помещение, приспособено за друга цел
6. юр. присвояване, злоупотреба
7. ез. конверсия

convert [kən'və:t]
I. 1. превръщам, обръщам (into), приспособявам (сграда и пр.), преправям, преустройвам, преработвам
2. обръщам (в друга вяра), накарвам (някого) да си промени мнението/светогледа, причинявам духовен прелом/пробуждане на съвестта у
to CONVERT someone to one's opinion спечелвам някого на своя страна
CONVERTed Jew покръстен еврeин
3. фин. заменям (дадена валута) за конвертируема, обменям (с друга валута)
4. юр. присвоявам (обществени средства и пр.)
5. превръщам се, ставам (into)
sofa that CONVERTs into a double bed канапе, което става двойно легло
II. n човек, преминал в друга вяра/партия, човек, променил мнението си
to make a CONVERT of спечелвам на своя страна, обръщам в своята вяра
CONVERT to socialism човек, спечелен за (каузата на) социализма

converter [kən'və:tə]
1. ел. конвертер, умформер
2. метал. конвертер
3. реактор конвертер

convertible [kən'və:tibl]
I. 1. който може да бъде превърнат/приспособен/преработен/преправен/заменен/рaзмeнен
banknotes are CONVERTIBLE into coin банкнотите могат да бъдат разменени срещу монети
CONVERTIBLE terms синоними
2. подвижен, сгъваем (зa покрив, кaпак)
II. n главно ам. кола лодка със сгъваем покрив

convex ['kɔnveks]
a изпъкнал, издут, конвексен

convexity [kən'veksiti]
n изпъкналост

convexo-concave [kən'veksou'kɔŋkeiv]
a изпъкналовдлъбнат

convexo-convex [kən'veksou'kɔnveks]
a двойно изпъкнал

convey [kən'vei]
1. возя, превозвам, прекарвам, закарвам, предавам, придвижвам, пренасям
2. съобщавам, предавам, изразявам, казвам, говоря
to CONVEY one's meaning изразявам мисълта си
it CONVEYs nothing to me това не ми говори нищо
3. юр. прехвърлям, приписвам (имот)

conveyable [kən'veiəbl]
1. преносим, портативен
2. предаваем
3. юр. подлежащ на прехвърляне/приписване (за имот)

conveyance [kən'veiəns]
1. превоз (ване), прекарване, предаване, пренасяне, придвижване
2. превозно средство, кола
3. юр. документ за прехвърляне (на имот)
4. предаване, изразяване (на мисли и пр.)

conveyer [kən'veiə]
n конвейер, транспортъор

conveyor [kən'veiə]
n конвейер, транспортъор

convict [kən'vikt]
I. v намирам за виновен, осъждам (of за)
II. n осъден, затворник, каторжник

conviction [kən'vikʃən]
1. осъждане
2. убеждаване
to be open to CONVICTION мога да бъда убеден, вслушвам се в съвeти
3. убеждение, съзнание, убеденост
to carry CONVICTION убедителен съм
in the full CONVICTION that с пълното убеждение/съзнание, че
to act up to one's CONVICTIONs, to have the courage of one's CONVICTIONs действувам според убежденията си

convince [kən'vins]
v убеждавам (of в), накарвам някого да почувствува

convinced [kən'vinst]
a убеден (of в)

convincible [kən'vinsibl]
a податлив на убеждение

convincing [kən'vinsiŋ]
a убедителен

convincingly a убедително

convivial [kən'viviəl]
1. весел, празничен
2. другарски, общителен

conviviality [kən,vivi'æliti]
1. веселост, празничност, весело настроение
2. общителност

convocation [,kɔnvə'keiʃn]
1. свикване (на събрание)
2. събиране, църк. синод
3. (академичен) съвет

convoke [kən'vouk]
v свиквам (на събрание и пр.)
to CONVOKE a meeting/parliament свиквам събрание/парламент

convolute ['kɔnvəlu:t]
I. a бот., зоол. спирален, спираловиден, нареден в спирала
II. n спирала

convoluted ['kɔnvəlu:tid]
1. convolute
2. заплетен, сложен

convolution [,kɔnvə'lu:ʃn]
1. навиване, завиване, извиване
2. извитост, спираловидност
3. извивка, спирала
4. анат. гънка (на мозъка)

convolve [kən'vɔlv]
v извивам (се), намотавам (се), усуквам (се), омотавам (се)

convolvulus [kən'vɔlvjuləs]
n бот. грамофонче, повитица

convoy ['kənvɔi]
I. v придружавам, конвоирам, ескортирам
II. 1. придружаване, конвоиране, ескортиране
2. конвой, ескорт, охрана, стража

convulse [kən'vʌls]
1. треса, разтърсвам, раздрусвам (и прен.)
2. свивам, сгърчвам, предизвиквам гърчене/конвулсии
to be CONVULSE d with laughter превивам се/гърча се от смях

convulsion [kən'vʌlʃn]
1. гърчене, конвулсии
2. pl силен смях
to be in CONVULSIONs гърча се/превивам се от смях
3. сътресение, смущение, размирица
CONVULSION of nature земетресение, изригване на вулкан

convulsive [kən'vʌlsiv]
a конвулсивен

convulsively a конвулсивно

cony ['kouni]
1. заек
2. заешка кожа (особ. обработена като имитация на друга кожа)
3. ост. наивник, будала

coo [ku:]
I. v гукам
COO! ами! хайде де!
II. n гукане

cook [kuk]
I. n готвач
too many COOKs spoil the broth девет баби, хилаво дете
II. 1. готвя, сготвям, варя, сварявам, пека, опичам, изпичам
2. готвя се, варя се, пека се
to COOK well ставам за варене/готвене
3. подправям, фалшифицирам, нагласявам
4. to COOK up измислям, скалъпвам
5. гласи се, мъти се, готви се, става
what's COOKing? какво има/става? какво се мъти
6. sl. особ. в рр изморявам
7. sl. развалям, разсипвам
to COOK someone's goose провалям някого
to COOK one's (own) goose провалям се по собствена вина, сам се насаждам
his goose is COOKed спукана му е работата

cookbook ['kukbuk]
1. готварска книга
2. ам. разг. книга с подробни указания

cooker ['kukə]
1. готварска печка
2. тенджера, тиган
3. плод, който става за печене/варене и пр
4. ам. готвач

cookery ['kukəri]
1. готварство
COOKERY book готварска книга
2. ам. готварница

cook-general ['kukdʒenərəl]
n готвачка, която върши и другата домакинска работа

cook house ['kukhaus]
n лятна кухня, временна кухненска постройка, походна кухня (в лагер и пр.), кухненско помещение, камбуз (в кораб)

cookie ['kuki]
1. шотл. кифла
2. ам. бисквита, курабия
3. ам. sl. хубава жена, мацка, гадже
the way the COOKIE crumbles ам. както се развиват събитията, неизбежното положение

cooking ['kukiŋ]
1. готвене, готварство
2. attr за готвене, готварски, подходящ за готвене/печене и пр. (за плод)

cooking top ['kukiŋtɔp]
n ам. вградена електрическа/газова готварска печка

cook-out ['kukaut]
n излет, при който яденето се готви на открито

cook-shop ['kukʃɔp]
n кулинарен магазин, гостилница

cooky вж. cookie

cool [ku:l]
I. 1. (про) хладен, свеж, хладничък
2. който държи хладно, лек (за облекло)
3. спокоен, хладнокръвен, невъзмутим, хладен, равнодушен, безучастен, надут, надменен, блазиран
to keep (one's head) COOL запазвам самообладание/хладнокръвие, не се вълнувам/горещя
to have a COOL head не се вълнувам, спокоен съм
to play it COOL разг. запазвам спокойствие, действувам спокойно/без да се вълнувам
4. изтънчен, изящен
5. дързък, самоуверен, дебелоок
COOL beggar/card/customer/hand човек, на когото не му мига окото
6. цял (за сума)
a COOL thousand цяла хилядарка
7. студен (за цвят, джаз)
8. sl. чудесен, екстра
9. ам. без расистки прояви/изстъпления
(as) COOL as a cucumber невъзмутим, на когото не му мига окото
II. 1. хлад (ина), прохлада
2. разг. спокойствие, хладнокръвие
keep your COOL запази спокойствие, не се вълнувай
3. самоувереност
III. 1. разхлаждам (се), разхладявам (се), охладявам (се), изстудявам (се)
изстивам (и с down, off)
2. успокоявам (яд и пр.), минавам (за яд и пр.), успокоявам се, минава ми ядът
минава ми желанието/меракът (с down, off)
охладнявам (towards someone към някого)
3. забавям, намалявам (дейност)
4. to COOL over обмислям
to COOL it успокоявам се, не бързам много
to COOL someone off/out ам. sl. убивам някого
to COOL someone out ам. sl. набивам някого, за да му мине ядът/желанието, подпитвам някого, мъча се да разбера ядосан ли е

cooler ['ku:lə]
1. съд за охлаждане на вино
2. ам. хладилник
3. sl. затвор, карцер
in the COOLER прен. на хладно
4. ам. питие с лед

cool-headed ['ku:l'hedid]
a хладнокръвен, спокоен

coolie ['ku:li]
n кули

cooling-off [,ku:liŋ'ɔf]
n COOLING-OFF period период на изчакване, преди да се обяви стачка

coolly a хладно

coolness ['ku:lnis]
1. хлад (ина), прохлада
2. хладнокръвие, спокойствие, хладност
3. охлаждане (на чувства, отношения)

coolout [,ku:laut]
n тех. охлаждаща течност/среда

coolth [ku:lθ]
разг. coolness

coomb [ku:m]
n дол (ина)

coombe [ku:m]
n дол (ина)

coon [ku:n]
1. racoon
2. разг. презр. негър
3. sl. хитрец
COON's age ам. sl. много дълго време, векове

cooncan ['ku:nkæn]
n ам. вид игра на карти

coop [ku:p]
I. 1. кафез (за кокошки), кокошарник
2. кошница за риболов
II. 1. затварям/държа в кафез/клетка
2. to COOP in/up натъпквам, наблъсквам, държа на тясно
III. CO-OP n cooperative
on the CO-OP на кооперативни начала

cooper ['ku:pə]
I. n бъчвар
II. v поправям/стягам бъчва, работя като бъчвар

cooperage ['ku:pəridʒ]
1. бъчварство
2. бъчви
3. бъчварница

co-operate [kou'ɔpəreit]
1. сътруднича (with с, in в)
2. съдействувам

co-operation [kou,ɔрə'reiʃn]
1. сътрудничество, съдействие
2. кооперация

co-operative [kou'ɔpərətiv]
I. 1. кооперативен
2. отзивчив
CO-OPERATIVE spirit отзивчивост, дух на сътрудничество
II. n кооперация, кооператив, кооперативен магазин

co-operative farm [kou'ɔpərətiv'fa:m]
n трудово-кооперативно земеделско стопанство, ТКЗС

co-operative farmer [kou'ɔpərətiv'fа:mə]
n член на кооперативно стопанство

co-operator [kou'ɔpəreitə]
1. сътрудник
2. кооператор

co-opt [kou'ɔpt]
1. кооптирам, избирам за член/колега
2. прен. поглъщам, асимилирам

co-optation [kouɔp,teiʃn]
n кооптиране, кооптация

co-option [kou'ɔpʃn]
n кооптиране, кооптация

co-ordinate [kou'ɔ:dinət]
I. 1. еднакъв по ранг/положение, независим, равностоен
2. грам. съчинен, съчинителен
3. мат. координатен
II. 1. мат. координата
2. човек, равен по ранг и пр. с друг
3. рl ансамбъл (дамски дрехи)
III. COORDINATE v координирам, съгласувам, свързвам, ам. съгласувам се

coordinating conjunction [kou'ɔ:dineitiŋkən'dʒʌŋkʃn]
n грам. съчинителен съюз

coordination [kou,ɔ:di'neiʃən]
n координация, координиране (и грам.), съгласуване, съгласуваност, свързване, свързаност

coot [ku:t]
1. белочела водна кокошка (Fulica atra)
2. разг. глупак, глупчо

cootie ['ku:ti]
n sl. въшка

cop [kɔp]
I. n sl. стражар, полицай
II. 1. sl. хващам, пипвам, арестувам
you'll COP it ще загазиш
2. ам. sl. открадвам, свивам, гепя
3. ам. купувам
4. to COP out ам. измъквам се от задължение, отказвам се
не изпълнявам обещанието си (on към), хващат ме на местопрестъплението
to COP a plea признавам се за виновен в по-малко престъпление, за да избягна преследване за по-тежко
III. n sl. хващане, пипване, арестуване
fair COP хващане на местопрестъплението
no COP, not much COP нищо особено
IV. n вълмо, масур, вретено

copacetic [,kɔpə'setik]
a ам. sl. отличен, твърде задоволителен

coparcenary [kou'pa:sənəri]
n юр. сънаследяване, съсобственост

coparcener [kou'pa:sənə]
n юр. сънаследник, съсобственик

copartner [kou'pa:tnə]
n сътрудник, участник в печалби

copartnership [kou'pa:tnəʃip]
n сътрудничество, участие в печалби

cope [koup]
I. v справям се (with с)
II. 1. църк. филон
2. прен. свод
the COPE of heaven небесният свод
III. 1. покривам
2. надвиснал съм над
3. слагам корниз/парапет на

copeck ['koupek]
n рус. копейка

coper ['koupə]
I. n търговец на коне
II. n кораб, който продава контрабанда спиртни напитки на моряци

copestone ['koupstoun]
вж. coping-stone

copier ['kopiə]
1. преписвач, машина за преписване
2. подражател

copilot [kou'pailət]
n втори пилот

coping ['koupiŋ]
n корниз, парапет, завършък на зид, двустранна стряха на зид

coping-stone ['koupiŋstoun]
1. камък, използуван за корнизи, каменно било на покрив
2. прен. последни щрихи, връх, венец

copious ['koupiəs]
1. изобилен
2. многословен
3. плодовит (за писател)
4. богат на мисли/сведения

cop-out [kɔp'aut]
1. n ам. претекст, начин за измъкване
2. измъкване, кръшкане
3. човек, който се измъква, кръшкач

copper ['kɔpə]
I. 1. мед, бакър
2. медна монета, пара
3. меден съд, медник, бакър, казан
4. attr меден, бакърен
II. 1. покривам с мед
2. ам. залагам срещу
3. ам. осигурявам се срещу загуба
III. n стражар, полицай

copperas ['kɔpəræs]
n железен сулфат, зелен камък

copper-beech ['kɔpəbi:tʃ]
n червенолист бук

copper-bottomed ['kɔpə'bɔtəmd]
1. с дъно, покрито с мед, здрав
2. сигурен, обезпечен

copperhead ['kɔpəhed]
1. вид сев. -ам. отровна змия
2. ист. човек от северните щати, който симпатизира на южните по време на гражданската война

copper-nose ['kɔpənouz]
n червен нос (на пияница)

copperplate ['kɔpəpleit]
1. (отпечатък от) медна плоча за гравиране
2. attr калиграфичен

coppersmith ['kɔpəsmiθ]
n бакърджия, медникар, казанджия

coppery ['kɔpəri]
a с меден/бакърен цвят

coppice ['kɔpis]
I. n горичка, гъстак, шубрак
II. v покривам с гъстак/шубрак

coppicing ['kɔpisiŋ]
n редовно сечене на дървета за подобряване на гората

copra ['kɔprə]
n копра, сушени ядки от кокосов орех

coprology [kə'prɔlədʒi]
n изк., лит. разработване на неприлични теми

coprophagus [kə'prɔfəgəs]
a който се храни с тор

coprophilia [,kɔprə'filiə]
n подчертан интерес към цинизми/екскременти

coprophilious [,kɔprə'filiəs]
a който расте на/се храни с тор

copse [kɔps]
вж. coppice

copt [kɔpt]
n копт

Coptic ['kɔptik]
I. a коптски
II. n коптски език

copula ['kɔpjulə]
n грам. копула, връзка, спомагателен глагол

copulate ['kɔpjuleit]
v съвкупявам се, копулирам

copulation [,kɔpju'leiʃən]
1. свързване
2. съвкупление, копулация, полово сношение

copulative ['kɔpjulətiv]
I. 1. детероден, полов
2. грам. съединителен
II. n грам. съединителен съюз

copy ['kɔpi]
I. 1. копие, препис, подобие
clean/fair COPY белова
rough/foul COPY чернова
2. (страница, написана по даден) образец
3. екземпляр, жур. (отделен) брой, книжка
4. жур. (подходящ) материал за дописка, дописка, ръкопис
this will make good COPY това e подходящ материал за вестник
5. жур. текст на реклама
II. 1. копирам, преписвам (и уч. -от някого)
to COPY out/up преписвам
2. подражавам (на), вземам за образец

copybook ['kɔpibuk]
1. тетрадка (по краснопис)
2. attr банален, изтъркан, образцов, изряден

copyboy ['kɔpibɔi]
n жур. момче, което носи материалите и пр

copycat ['kɔpikæt]
I. 1. подражател, папагал, маймуна
2. уч. преписвач
II. v (-tt-) ам. подражавам

copy desk ['kɔpidesk]
n ам. жур. писалище/работа на редактор

copyhold ['kɔpihould]
n (земя, дадена под) аренда

copyholder ['kɔpihouldə]
1. арендатор
2. печ. подставка за материала (пред словослагателя)

copying ['kɔpiiŋ]
a копирен
COPYING pencil химически молив

copyist ['kɔpiist]
1. преписвач, копист
2. подражател, имитатор

copy-reader ['kɔpi,ri:də]
n жур. (стилов) редактор

copyright ['kɔpirait]
I. 1. авторското право
2. attr защитен от авторско право
COPYRIGHT library библиотека, която получава безплатен екземпляр от всички книги, излизащи в Обединеното кралство
II. v осигурявам авторското право (на книга и пр.)

copywriter ['kɔpiraitə]
n човек, който пише рекламите във вестник

coq au vin [kɔkou'væŋ]
n фр. пиле, сготвено с вино

coquet вж. coquette

coquetry ['koukətri]
n кокетство

coquette [kɔ'ket]
I. 1. кокетка
2. вид колибри
II. v кокетирам (и прен.), кокетнича, флиртувам (with)

coquettish [kɔ'ketiʃ]
a кокетен

cor [kɔ:]
int вулг. брей!

coracle ['kɔrəkl]
n примитивна лодка от преплетени върбови пръчки

coral ['kɔrəl]
1. корал
2. коралов цвят
3. attr коралов

coralline ['kɔrəlain]
I. a коралов, червен като корал
II. 1. вид водорасло
2. коралоподобно растение/животно

corallite ['kɔrəlait]
n отделен корал, коралов фосил

cor anglais ['kɔ:r'ɔŋglei]
n фp. муз. английски рог

corbel ['kɔ:bəl]
I. n арх. конзол, подпора, греда, скоба
II. 1. v (-ll-) арх. построявам върху/подпирам с конзоли, построявам стъпаловиден покрив
2. to CORBEL out/off издавам (се) върху конзоли

Corbie ['kɔ:bi]
n шотл. гарван

corbie-steps ['kɔ:bisteps]
n pl арх. стъпаловиден ръб на покрив

cord [kɔ:d]
I. 1. връв, въженце, канап, шнур, кант
2. (дебела) струна
3. анат. връзка
4. изпъкнал ръб на рипсен плат, рипсено кадифе
рl панталони от рипсено кадифе
5. мярка за дърва (3. 63 куб. фута)
6. прен. връзка
II. 1. връзвам с връв
2. трупам дърва на кубици (вж. cord)

cordage ['kɔ:didʒ]
n въжета (и на кораб), върви, такелаж

cordate ['kɔ:deit]
a сърцевиден

corded ['kɔ:did]
1. вързан с връв/канап
2. рипсен
3. опънат, изпънат (за мускули)

cordial ['kɔ:diəl]
I. 1. сърдечен, топъл, приветлив, задушевен
2. стимулиращ, възбудителен, ободрителен
II. 1. стимулиращо/възбудително/ободрително питие/лекарство
2. нещо, което действува ободрително

cordiality [kɔ:di'æliti]
n сърдечност, топлота, приветливост, задушевност

cordite ['kɔ:dait]
n кордит, бездимен барут

cordon ['kɔ:dən]
I. 1. кордон, ширит, шнур
2. лента на орден
3. кордон (от полицаи и пр.), постове
sanitary CORDON постове около място, където има заразна болест (и прен.)
4. кордон (овощно дърво с изкуствено създадена форма)
5. арх. издаден ред камъни в стена
II. 1. украсявам с шнур/ширит
2. to CORDON off заграждам с кордон

cordon bleu ['kɔ:dənblə:]
1. n фр. първокласен готвач
2. награда/отличие на първокласен готвач/ресторант

cordovan ['kɔ:dəvən]
n вид мека щавена кожа, кордован

corduroy ['kɔ:djurɔi]
I. 1. рипсено (памучно) кадифе
2. pl панталони от рипсено кадифе
3. път от напречни греди (през мочурлива местност) (и CORDUROY road)
II. v правя (път) от напречни греди

corduroys n панталони от рипсено кадифе

core [kɔ:]
I. 1. сърцевина (и прен.), ядро (и на земята), вътрещност, център, среда, прен. същина, ядка
to the CORE съвсем, напълно, до мозъка на костите
to get to the CORE of стигам до същността на
2. метал. леярско сърце
3. ел. жило на кабел
4. физ. активна зона (на реактор)
hard CORE упорити хора, хора, неподатливи на убеждение
II. v изрязвам сърцевината на (плод и пр.)

corelation вж. correlation

co-religionist [,kouri'lidʒənist]
n едноверец

co-respondent [,kouri'spɔndənt]
n юр. ответник при бракоразводно дело, прелюбодеец

corf [kɔ:f]
1. кошница за жива риба/раци
2. мин. вагонетка, количка, кофа

corgi ['kɔ:dʒi]
n дребно куче ирландска порода

coriander [,kɔri'ændə]
n бот. кориандър

Corinthian [kə'rinθiən]
I. 1. коринтски
2. ост. натруфен (за стил)
3. ocm. развратен, разпуснат
II. 1. коринтянин
2. ост. развратник, конте, богат любител на спорта

cork [kɔ:k]
I. 1. бот. лико, ликов пласт
2. корк, тапа (и на въдица), запушалка
3. attr корков
CORK jacket/vest спасителен пояс, елече от корк
II. 1. запушвам с тапа (и с up)
2. натърквам с горeн корк
3. прен. подтискам (чувство), пресичам (апетит)

corkage ['kɔ:kidʒ]
1. заплащане в хотел за сервиране на вино, купено отвън
2. запушване/отпушване на бутилки

corked ['kɔ:kt]
1. запушен (с тапа)
2. натъркан с горeн корк
3. който мирише на тапа, с вкус на тапа (за вино)

corker ['kɔ:kə]
1. n sl. необорим довод, нещо, което слага край на спор
2. смела/дръзка лъжа
3. екстра човек, арабия, нещо екстра

corking ['kɔ:kiŋ]
a sl. чудесен, екстра
to have a CORKING good time прекарвам чудесно

cork oak ['kɔ:kouk]
n корков дъб (Quercus suber)

corkscrew ['kɔ:kskru:]
I. n тирбушон
II. 1. спирален, спираловиден
2. изкривен, крив, лъкатушен, остър (за завой)
III. 1. движа се (като) по спирала, лъкатуша
2. измъквам/изтръгвам с мъка (и прен.)

cork-tipped ['kɔ:ktipt]
a с филтър от подобен на корк материал (за цигара)

corktree ['kɔ:ktri:]
1. cork oak
2. дърво с коркова кора

corkwood ['kɔ:kwud]
n корково дърво (дървесината)

corky ['kɔ:ki]
1. корков, подобен на корк
2. с миризма на тапа (за вино)
3. sl. весел, жив

corm [kɔ:m]
n грудка, луковица

cormorant ['kɔ:mərənt]
1. зоол. дяволица, корморан (Phalacrocorax)
2. прен. хищник, лакомец

corn [kɔ:n]
I. 1. зърно, зрънце
2. житни растения, жито, пшеница, ам. царевица
CORN failure лоша/слаба реколта, неурожай
3. attr житен, пшеничен, ам. царевичен
4. разг. нещо остаряло/старомодно
II. 1. образувам семена/зърна, изкласявам
2. осолявам (месо и пр.), слагам в саламура
3. храня със зоб
III. n мазол
to tread on someone's CORNs прен. настъпвам някого по мазола

cornball ['kɔ:nbɔ:l]
I. 1. топка от варена подсладена царевица
2. селяндур, прост човек
II. a ам. старомодно сантиментален

corn-belt ['kɔ:nbelt]
n зърнопроизводителен район

corn bread ['kɔ:nbred]
n ам. царевичен хляб

corn-chandler ['kɔ:ntʃændlə]
n житар

corn-cob ['kɔ:nkɔb]
n ам. царевичен кочан

corn-cockle ['kɔ:nkɔkl]
n бот. къклица (Agrostemma githago)

corn-crake ['kɔ:nkreik]
n зоол. дърдавец (Crex crex)

corn-dodger ['kɔ:ndɔdʒə]
n ам. царевична палачинка/питка

cornea ['kɔ:niə]
n анат. роговица

cornel ['kɔ:nel]
1. n бот. дрян (Cornus mas)
2. Кучешки дрян (Cornus sanguinea)

corneous ['kɔ:niəs]
a рогов

corner ['kɔ:nə]
I. 1. ъгъл (че), кът (че), къоше (нце) скрито/затънтено място
to cut off a CORNER минавам по кратък/пряк път
to cut CORNERs спестявам усилия, върша нещо по най-бързия/ефикасния начин
the four CORNERs of the earth четирите краища на света
to go round a/the CORNER завивам зад ъгъл (а)
to have a (warm) CORNER in one's heart for someone имам слабост към някого
to keep a CORNER for оставям място за (при ядене)
out of the CORNER of one's CORNER eye с крайчеца на окото си
round the CORNER зад ъгъла, прен. много/съвсем близо, предстоящ
2. затруднено/критическо положение
to turn the CORNER прен. излизам от трудно/опасно положение, преминавам кризата (при болест), прескачам трапа
3. търг. монополно положение, корнър
4. сп. корнър, ъглов удар (и CORNER-kick)
5. attr ъглов, намиращ се на ъгъл (а)
6. ам. група поддръжници
II. 1. завивам зад ъгъл (а), правя завой
2. прен. притискам до стената, поставям на тясно, хващам (някого), за да искам нещо от него
3. търг. закупувам със спекулативна цел
to CORNER the market завладявам пазара като изкупувам стоки
4. ам. Срещам се/съединявам се под ъгъл (с)

corner-boy ['kɔ:nəbɔi]
n безделник, зяпач

corner-man ['kɔ:nəmæn]
1. n (pl-men). corner-boy
2. изпълнител комик в негърски ансамбъл

corner-stone ['kɔ:nəstoun]
n ъглов камък, прен. крайъгълен камък

cornerwise ['kɔ:nəwaiz]
adv диагонално, по диагонал

cornet ['kɔ:nət]
I. 1. муз. корнет
2. корнетист
3. фунийка (книжна), вафлена фунийка със сладолед
II. n ист. младши кавалерийски офицер, знаменосец

corn-factor ['kɔ:nfæktə]
n житар

corn-field ['kɔ:nfi:ld]
n нива

cornflakes ['kɔ:nfleiks]
n pl тънки препечени тестени люспици за закуска

cornflower ['kɔ:nflauə]
n бот. метличина (Centaurea cyanis)

cornice ['kɔ:nis]
1. арх. корниз
2. надвиснала снежна маса, корниз

corniche [kɔ:'niʃ]
n фр. крайбрежен панорамен път (и CORNICHE road)

Cornish ['kɔ:niʃ]
1. ист. a корнуолски
2. n корнуолски език

cornishman ['kɔ:niʃmən]
n (pl-men) корнуолец

corn silk ['kɔ:nsilk]
n царевична коса

cornucopia [,kɔ:nju'koupjə]
n мит. рог на изобилието

corny ['kɔ:ni]
I. 1. житен, плодороден
2. разг. сълзливосантиментален, изтъркан
II. a мазолест

corolla [kə'rɔlə]
n бот. венче

corollary [kə'rɔləri]
1. извод, заключение
2. Естествена последица, резултат

corona [kə'rounə]
I. 1. астр., ел. корона
2. арх. горна извита част на арка, корона
3. анат. корона, теме
II. n вид хаванска пура

coronach ['kɔrənæk]
n шотл., upл. погребална песен

coronal ['kɔrənəl]
I. 1. диадема, коронка
2. венче
II. a анат. теменен

coronary ['kɔrənəri]
I. a стат. коронарен, венечен
II. 1. мед. коронарна тромбоза (и CORONARY thrombosis/occlusion разг. coronaries)
2. анат. коронарна артерия

coronation [kɔrə'neiʃn]
n коронация

coroner ['kɔrənə]
n следовател при смъртни случаи

coronet ['kɔrənit]
1. коронка (на жена) на пер
2. диадема, венче

corpora вж. corpus

corporal ['kɔ:pərəl]
I. a телесен
II. n ефрейтор, капрал
ship's CORPORAL флотски полицай
III. n църк. антиминс

corporality [,kɔ:pə'ræliti]
вж. corporeality, corporeity

corporate ['kɔ:pərit]
a корпоративен, общ
CORPORATE body, body CORPORATE корпоративна организация
CORPORATE town град с общинско самоуправление

corporation [,kɔ:pə'reiʃn]
1. корпорация
(municipal) CORPORATION общинско самоуправление
2. ам. Акционерно дружество
3. разг. шкембе, благоутробие
4. Attr корпоративен, общински

corporative ['kɔ:pərətiv]
a корпоративен

corporeal [kɔ:'pɔ:riəl]
1. телесен, веществен, материален
2. осезаем, видим

corporeality [,kɔ:pəri'æliti]
1. вещественост, материалност
2. осезаемост, видимост

corporeity [kɔ:pə'ri:iti]
1. вещественост, материалност
2. осезаемост, видимост

corposant ['kɔ:pəzənt]
n сияние (около кораб, самолет при буря), огън на св. Елм

corps [kɔ:]
1. n (pl corps) фр. корпус (медицински, интендантски и пр.)
2. прен. тяло
diplomatic CORPS дипломатическо тяло
the press CORPS печатът, журналистите
3. ист. студентско дружество в германски университет

corps d'armje [,kɔ:da:'mei]
n фр. армейски корпус

corps de ballet [,kɔ:dəbæ'lei]
n фp. балетен ансамбъл, кордебалет

corps d'elite [,kɔ:dei'lit]
n фр. елитен корпус/войски/група

corps diplomatique [,kɔ:diploumə'ti:k]
n фр. дипломатическо тяло/корпус

corpse [kɔ:ps]
n труп

corpse-candle ['kɔ:pskændl]
1. блуждаещ огън (трептяща светлина в гробища, предвещаваща смърт)
2. свещ над мъртвец

corpsman ['kɔ:zmən]
1. n ам. воен. войник санитар
2. Член на корпус

corpulence ['kɔ:pjuləns]
n дебелина, пълнота, корпулентност

corpulent ['kɔ:pjulənt]
a дебел, пълен, корпулентен

corpus ['kɔ:pəs]
1. n (pl corpora) лат. (пълен) сборник, корпус, пълно събрание на съчинения, материал, използуван за езиковедско изследване
2. анат. главна част на орган
3. труп

corpus christi ['kɔ:pəs'kristi]
1. n лат. църк. тяло Христово (празник)
2. име на колеж в Оксфорд

corpuscle ['kɔ:pəsl]
1. кръвно телце
2. телце, частица, корпускула

corpuscular [kɔ:'pʌskjulə]
a съставен от/отнасящ се до малки частици/до кръвни телца, физ. корпускулярен

corpus delicti ['kɔ:pəsdi'likti:]
n лат. юр. предмет на престъплението, разг. явно/веществено доказателство за престъпление, труп

corpus juris ['kɔ:pəs'dʒuəriz]
n лат. юр. съвкупност на законите

corpus vili ['kɔ:pəs'vaili]
n лат. нещо малоценно, с което можем да си правим опити

corral [kɔ'ra:l]
I. 1. ограда за добитък, клопка за диви зверове
2. ограда от каруци около лагер
II. 1. вкарвам (добитък) в ограда, вкарвам/държа в клопка
2. заобикалям (лагер) с каруци
3. разг. успявам да пипна, хващам, обсебвам

correct [kə'rekt]
I. 1. верен, точен, правилен
2. коректен, (благо) възпитан, приличен, подходящ, какъвто трябва
II. 1. поправям, коригирам, сверявам, регулирам (часовник и пр.)
2. мъмря, смъмрям, правя забележка (на), наказвам
I stand CORRECTed приемам забележката, признавам, че съм сгрешил
3. поправям, изправям, отстранявам, неутрализирам, противодействувам (на), излекувам, смекчавам

correction [kə'rekʃn]
1. поправка, корекция, поправяне, коригиране, подобрение
I speak under CORRECTION може и да греша/да не съм прав, ако греша, поправете ме
2. неутрализация, неутрализиране
3. наказание, мъмрене, напомняне
house of CORRECTION изправителен дом, затвор

correctitude [kə'rektitju:d]
n коректност, коректно държане

corrective [kə'rektiv]
I. 1. поправителен, изправителен
2. неутрализиращ, противодействуващ, смекчаващ, отстраняващ
II. n поправителна/изправителна мярка, коректив

corrector [kə'rektə]
1. коректор
2. човек, който наказва

correlate ['kɔrileit]
I. n корелат, съотносително понятие
II. 1. намирам се в съотношение (with)
2. поставям в/установявам съотношение, съпоставям (to)

correlation [,kɔri'leiʃn]
n съотношение, взаимна зависимост/връзка, корелация

correlative [kɔ'relətiv]
I. a съотносителен, корелативен
II. 1. correlate
2. грам. корелат, съотносителен елемент

correspond [,kɔris'pɔnd]
1. отговарям, съответствувам, в съгласие съм (with, to)
2. кореспондирам (е си), пишем си (with)
the quality does not CORRESPOND with (to) the specification качеството не съответствува на спецификацията

correspondence [,kɔris'pɔndəns]
1. съответствие, съотношение
2. кореспонденция, преписка
3. attr за кореспонденция, задочен
CORRESPONDENCE courses задочни курсове/обучение
CORRESPONDENCE school институт за задочно обучение
CORRESPONDENCE student задочник
CORRESPONDENCE column жур. Рубрика във вестник писма до редакцията

correspondent [,kɔris'pɔndənt]
I. 1. кореспондент, дописник
2. човек, който си пише с някого
to be a good/bad CORRESPONDENT пиша (някому) редовно/рядко
3. съответствие
4. търг. фирма и пр., с която друга фирма поддържа постоянни връзки
II. a съответен, подходящ

corresponding [,kɔris'pɔndiŋ]
1. съответен, съответствуващ, отговарящ
2. който се занимава с кореспонденция, който кореспондира
CORRESPONDING member член-кореспондент

corrida [kɔ'ri:də]
n исп. корида

corridor ['kɔridə]
1. коридор (и територия)
2. ав. писта
CORRIDORs of power висши правителствени кръгове

corridor train ['kɔridə'trein]
n влак с отделни купета

corrie ['kɔri]
n шотл. хлътнатина, циркус

corrigendum [kɔri'dʒendəm]
n (pl-da) лат. Печатна грешка
pl списък на печатни грешки

corrigible ['kɔridʒəbl]
a поправим

corroborant 1. a потвърждаващ
2. n отвърждение, мед. лекарство за усилване

corroborate [kə'rɔbəreit]
v потвърждавам, подкрепям
v укрепвам, засилвам, потвърждавам, подкрепям

corroboration [kə,rɔbə'reiʃn]
n потвърждение

corroborative [kə'rɔbərətiv]
a потвърждаващ подкрепящ, усилващ

corroboratory [kə'rɔbərətəri]
a потвърждаващ подкрепящ, усилващ

corrode [kə'roud]
1. разяждам (и прен.), дълбая
2. ръждясвам, причинявам ръждясване/корозия

corrosion [kə'rouʒn]
1. разяждане (и прен), корозия, прен. разлагане, разложение
2. ръжда, ръждясване, окисляване

corrosive [kə'rousiv]
I. 1. разяждащ (и прен.), корозивен, прен. разлагащ, разрушителен
CORROSIVE sublimate хим. меркурихлорид, сублимат
2. остър, хаплив, саркастичен, жлъчен
II. n хим. корозивно вещество

corrugate ['kɔrugeit]
1. набръчквам (се), нагърчвам (се), нагъвам (се)
CORRUGATEd road неравен/набразден път
2. тех. гофрирам, рифелувам
CORRUGATEd cardboard велпапе, гофриран картон
CORRUGATEd iron вълнообразна/рифелувана ламарина

corrugation [kɔru'geiʃn]
1. бръчка, гънка, дипла
2. набръчкване, нагъване
3. тех. гофриране, рифелуване

corrupt [kə'rʌpt]
I. 1. покварен, развратен, безчестен, продажен, корумпиран
CORRUPT practices корупция, подкупничество
2. изопачен, подправен, фалшифициран, опорочен, нечист, пълен с грешки (за език, текст)
3. развален, гнил, разложен
II. 1. покварявам (се), развращавам (се), корумпирам, подкупвам
2. изопачавам, подправям, фалшифицирам, опорочавам
3. развалям (се), заразявам (се), гния, разлагам (се)

corruptibility [kə,rʌptə'biliti]
1. продажност, подкупничество
2. нетрайност, склонност към разваляне

corruptible [kə'rʌptibl]
1. подкупен
2. нетраен, който лесно се разваля/разлага

corruption [kə'rʌpʃn]
1. поквара, покваряване, развращаване, разложение
2. продажност, корупция, подкупничество
3. изопачаване, подправяне
4. гниене, разлагане, разваляне, заразяване, зараза

corruptive [kə'rʌptiv]
a покваряващ, развращаващ, разлагащ

corsage [kɔ:'sa:ʒ]
n фр. (букетче, което се носи на) корсаж

corsair ['kɔ:sɛə]
n пират, корсар, морски разбойник

corse [kɔ:s]
n ост. труп

corselet ['kɔ:slit]
1. броня
2. (комбиниран) корсет и сутиен

corselette ['kɔ:slit]
1. броня
2. (комбиниран) корсет и сутиен

corset ['kɔ:sit]
n корсет

Corsican ['kɔ:sikən]
I. a корсикански
II. n корсиканец
the CORSICAN (ogre) Наполеон

cortege [kɔ:'teiʒ]
n фр. кортеж, тържествено шествие

cortes ['kɔ:tiz]
n кортеси (парламент в Испания, Португалия)

cortex ['kɔ:teks]
1. n (pl cortices) лат. стат. кора (особ. на главная мозък)
2. бот. кора

cortical ['kɔ:tikəl]
a анат., бот. на/свързан с кората, с кора

corticate ['kɔ:tikeit]
a анат., бот. покрит с кора

corticated ['kɔ:tikeitid]
a анат., бот. покрит с кора

corundum [kə'rʌndəm]
n минер. корунд

coruscate ['kɔrəskeit]
v блестя (и прен.), святкам, искря

coruscation [,kɔrəs'keiʃn]
n блясък, святкане, искрене

corvee ['kɔ:vei]
n фр. ангария (и прен.)

corvette [kɔ:'vet]
n фр. мор. корвет

corvine ['kɔ:vain]
a гарванов

corymb ['kɔrimb]
n бот. вид съцветие

coryphaeus [,kɔri'fi:əs]
n (pl-phaei) гр. корифей

cos [kɔs]
I. n салатка (и COS lettuce)
II. вж. cosine
III. съкр. от because

cosecant [kou'si:kənt]
n мат. косеканс

cosh [kɔʃ]
I. n палка
II. v прасвам, фрасвам

cosher ['kɔʃə]
I. v глезя, коткам
II. вж. kosher

co-signatory ['kou'signətəri]
n юр. лице/държава, която подписва договор с друго лице/държава

cosily ['kouzili]
adv удобно, приятно, уютно

cosine ['kousain]
n мат. косинус

cosiness ['kouzinis]
n уютност, удобство, приятност

cosmetic [kɔz'metik]
I. a козметичен
II. n козметично средство

cosmetician [,kɔzme'tiʃən]
n козметик

cosmetics n козметика, козметично средство

cosmic ['kɔzmik]
a космически, космичен, световен, междупланетен

cosmogony [kɔz'mɔgəni]
n космогония
n теория за произхода на вселената

cosmology [kɔz'mɔlədʒi]
n космология
n изучаване на вселената

cosmonaut ['kɔzmənɔ:t]
n космонавт

cosmopolitan [,kɔzmə'pɔlitən]
I. 1. космополитен, който се среща навсякъде по света (и за животно, растение)
2. космополитически
II. n космополит, гражданин на света

cosmopolite [kɔz'mɔpəlait]
вж. cosmopolitan ii

cosmopolitism n космополизъм

cosmos ['kɔzmɔs]
1. космос, вселена
2. бот. космос

Cossack ['kɔsæk]
n рус. казак

cosset ['kɔsit]
I. 1. грижливо гледано агънце
2. галено дете, галениче
II. v глезя, галя, коткам

cost [kɔst]
I. 1. цена, стойност, разход, разноски
at any COST, at all COSTs на всяка цена
at the COST of с цената на, за сметка на
at one's COST за своя сметка
high COST of living скъпотия, скъп живот
COST and freight стойност и фрахт на прeвоза
COST insurance and freight (съкр. c. i. f.) стойност на превоза, фрахта и застраховката
2. рl съдебни разноски
to know to one's COST знам от горчив опит
to learn to one's COST изпитвам на гърба си
II. 1. струвам (и прен.)
COST what it may каквото и да струва, на всяка цена
2. пресмятам разноските по производството на, определям цената (на), оценявам

costal ['kɔstəl]
a анат. ребрен

costard ['kɔstəd]
1. вид едра ябълка
2. шег. ост. тиква, глава

cost-effective [,kɔsti'fektiv]
a рентабилен

coster ['kɔstə]
n количкар, амбулантен търговец на плодове и зеленчуци

costermonger ['kɔstəmʌngə]
n количкар, амбулантен търговец на плодове и зеленчуци

cost-free ['kɔstfri:]
a, adv безплатен, безплатно

costing n бизн. калкулация за издръжка на производството

costive ['kɔstiv]
1. запечен, страдащ от запек
2. запичащ, причиняващ запек
3. бавен, муден
4. стиснат, свидлив

costliness ['kɔstlinis]
1. ценност
2. скъпотия
3. пищност, великолепие

costly ['kɔstli]
1. скъп, ценен
2. прен. който струва скъпо
3. пищен, великолепен

costmary ['kɔstmɛəri]
n бот. ароматно растение от рода на димитровчето (Chrysanthemum balsamita)

costume ['kɔstju:m]
I. 1. костюм
national COSTUME народна/национална носия
2. attr костюмиран, подходящ за даден костюм
COSTUME piece театр. историческа пиеса
II. v изработвам костюмите за (пиеса и пр.), костюмирам

costume jewelry ['kɔstju:m'dʒuəlri]
n ефектни (нескъпоценни) украшения

costumer ['kɔstjumə]
n търговец/шивач на театрални/маскарадни костюми

costumier [kɔ'stju:miə]
n търговец/шивач на театрални/маскарадни костюми

cosy ['kouzi]
I. 1. уютен, удобен, приятен, прен. топъл
2. aм. тайничък, прикрит, предпазлив
II. n калъф/калпак за чайник, похлупаче за варено яйце
III. adv ам. предпазливо
to play it COSY прeн. играя предпазливо, изчаквам
IV. v aм. разг.
to COSY up докарвам се, подмазвам се (to)

cot [kɔt]
I. 1. детско креватче
2. болнично легло, койка
3. ам. походно легло, легло-люлка
II. 1. кошара
2. поет. колиба
III. v (-tt-) вкарвам в кошара

cotangent [,kou'tændʒənt]
n мат. котангенс

cote [kout]
n кошара, гълъбарник, клетка за птици

co-tenant [,kou'tenənt]
n сънаемател, съквартирант

coterie ['koutəri]
n тесен кръг от хора с общи интереси

co-terminous [kou'tə:minəs]
1. имащ/с обща граница, съседен
2. еднакъв по размер/продължителност/значение

cothurous [kou'θə:nəs]
1. n (pl-i) гр. котурна
2. прен. трагически стил, трагедия

cotillon [kə'tiljən]
n котилъон

Cotswold ['kɔtswould]
n вид дългорунна овца (и COTSWOLD sheep)

cotta ['kɔtə]
n църк. късо расо

cottage ['kɔtidʒ]
1. къщичка, къщурка
селска къща (u country COTTAGE)
2. вила, виличка

cottage cheese ['kɔtidʒ'tʃi:z]
n извара

cottage hospital ['kɔtidʒ'hɔspitl]
n малка болница, болница, разположена в няколко огради

cottage industry ['kɔtidʒ'indʌstri]
n домашна/надомна промишленост/занаяти

cottage loaf ['kɔtidʒ,louf]
n вид кръгъл селски хляб, погача

cottage piano ['kɔtidʒpi'ænou]
n малко пиано, пианино

cottager ['kɔtidʒə]
1. селянин, колибар, земеделски работник
2. ам. курортист, летовник

cottar ['kou,sta:]
v (-rr-) играя главна роля (във филм) заедно с друг актъор, включвам (във филм) втори главен актъор

cotter ['kɔtə]
I. 1. шотл. ратай
2. ирл. арендатор
3. cottager
II. n тех. клин, шпонка, щифт

cotton ['kɔtn]
I. 1. бот. пaмук (Gossypium)
2. памучен конец/конци
3. памучен плат
4. attr памучен
II. 1. обиквам, привързвам се, харесвам (on to, ам. to)
2. разбирам, приемам
прен. загрявам (on to)
3. to COTTON up to сприятелявам се с, сближавам се с
4. залепвам се (за някого)
не изпускам (някого) от погледа си (on to)

cotton-cake ['kɔtnkeik]
n кюспе (от памучно семе)

cotton candy ['kɔtn'kændi]
n захарен памук

cotton-gin ['kɔtndʒin]
n маган

cotton-grass ['kɔtngra:s]
n бот. пушица (Eriphorum)

cotton-mill ['kɔtnmil]
n памучна фабрика

cottonmouth ['kɔtnmauθ]
1. n зоол. сев. -ам. отровна змия (Agristrodon piscivorus)
2. вид сев. -ам. водна змия (Natrix)

cotton-picking ['kɔtnpikiŋ]
a sl. противен, гаден, проклет

cotton-plant ['kɔtnpla:nt]
вж. cotton

cottonseed ['kɔtnsi:d]
n памучно семе

cottontail ['kɔtnteil]
n вид сев. -ам. заек (Sylvilagus)

cottonweed ['kɔtnwi:d]
n бот. бял смин (Gnaphalium)

cottonwood ['kɔtnwud]
n канадска топола (Populus deltoides)

cotton wool ['kɔtnwul]
1. суров памук
2. медицински памук
3. ам. памучна вата

cottony ['kɔtəni]
1. памучен, като памук
2. мек, пухкав

cotyledon [,kɔti'li:dən]
n бот. семеделен лист

couch [kautʃ]
I. 1. кушетка (и лекарска)
2. поет. ложе, легло
3. леговище
4. грунд (боя) on the COUCH подложен на психоанализа
II. 1. поет. лежа, (по) лягам, слагам да лежи
2. лежа в засада, готвя се да скоча (за звяр)
3. навеждам се
4. изразявам, формулирам (in)
прикривам (under)
to COUCH one's refusal in polite terms отказвам по учтив начин
5. мед. оперирам катаракта/перде
6. навеждам, насочвам (оръжие)
7. слагам (семена) да покълнат
III. n бот. пирей (и COUCH-grass) (Agropyron rupens)

couchanf ['kautʃənt]
a хер. легнал с вдигната глава

couchette ['ku'ʃet]
n фр. жп. кушет

cougar ['ku:gə]
n зоол. пума (Felis concolor)

cough [kɔf]
I. 1. кашлям
to COUGH oneself head off кашлям силно
2. sl. признавам (си)
cough down принуждавам (оратор) да замълчи чрез кашляне
cough out изкашлям
cough up
cough up cough out
sl. издавам (тайна и пр.)
sl. плащам, давам (неохотно), връщам (нещо откраднато)
sl. признавам (си)
sl. създавам
II. 1. кашлица, изкашляне, покашляне
2. sl. признание, признаване (на престъпление и пр.)

cough-drop ['kɔfdrɔp]
n таблетка/дропс против кашлица

cough-lozenge ['kɔflɔzindʒ]
n таблетка/дропс против кашлица

could вж. can

coulee ['ku:lei]
1. геол. изстинала лава
2. ам. корито на пресъхнала река, дол, дере

coulisse [ku:'li:s]
1. театр. кулиса, разстояние между две кулиси
2. коридор
3. канал, жлеб (на шлюзна врата), кулиса
4. неофициална фондова борса
5. място за неофициални прeговори

couloir ['ku:lwa:]
n фр. теснина, ждрело, клисура

coulomb ['ku:lɔm]
n фp. ел. кулон

coulter ['koultə]
n нож на плуг

council ['kaunsl]
1. съвет
COUNCIL of ministers министерски съвет
town/city COUNCIL градски съвет
World Peace COUNCIL Световен съвет на мира
2. съвещание, заседание
to be/to meet in COUNCIL съвещавам се, на съвещание съм
COUNCIL of war военен съвет, съвещание
COUNCIL of physicians лекарски консулт, консилиум
3. църковен събор
4. библ. синедрион

council-board ['kaunslbɔ:d]
1. маса, около която се заседава
2. заседание на съвет

council-chamber ['kaunsl'tʃeimbə]
n заседателна зала

council estate ['kaunsilis'teit]
n жилищен комплекс на градски съвет

council flat ['kaunsl'flæt]
n апартамент в жилищен комплекс на градски съвет

council-house ['kaunsl'haus]
n сграда на съвет, къща в жилищен комплекс на градски съвет

councillor ['kaunsilə]
n съветник, член на съвет

councilman ['kaunslmən]
вж. n (pl-men) councillor

council school ['kaunsl'sku:l]
n училище, издържано от градския съвет

councilwoman ['kaunslwumən]
(pl-women) ж. р. от councilman

counsel ['kaunsl]
I. 1. съвещание, обсъждане, разискване, мнение, предложение
to hold/take COUNSEL with съветвам се с
to keep one's (own) COUNSEL мълча си, не издавам плановете/намеренията/мнението си
2. съвет
COUNSEL of perfection отличен съвет, който не може да бъде следван, неизпълним съвет/план
3. (рl без измен.) адвокат
Queen's/King's COUNSEL държавен адвокат
4. замисъл, план, поведение
II. 1. (по) съветвам, давам съвет, препоръчвам
to COUNSEL an early start препоръчвам да се тръгне рано
would you COUNSEL our giving up/us to give up the plan? бихте ли ни съветвали да се откажем от плана си
2. (по) съветвам се (with)

counsellor ['kaunsələ]
1. съветник (u в легация)
2. aм., ирл. адвокат (и COUNSELLOR-at-law)
3. възпитател (в детски лагер)

count [kaunt]
I. 1. броя, преброявам, смятам, пресмятам, изчислявам
not COUNTing... без да се смята/брои...
to COUNT heads/noses преброявам присъствуващите
I смятам, считам, мисля
to COUNT oneself fortunate щастлив съм
to COUNT someone as смятам някого за
you COUNT/you are COUNTed among my best friends смятам те за един от най-добрите си приятели
3. съм от/имам значение, смятам се
that doesn't COUNT това не се смята
every minute COUNTs всяка минута е от значение
to COUNT something against someone смятам, че нещо е във вреда на някого, обвинявам/виня някого за нещо, сърдя се някому за нещо
his past COUNTs against him миналите му деяния са в негова вреда
to COUNT for nothing нямам никакво значение, нямам особено значение/цена, не струвам нищо/много
count down броя в обратен ред (напр. от 10 до 0, особ. при изстрелване на ракета и пр.)
count in включвам, броя
count off изброявам
count on разчитам на, осланям се нa, възлагам надежда на
count out изброявам, отброявам, не смятам, изключвам
COUNT me out не ме смятай, няма да дойда/да участвувам, сп. обявявам (боксъор) за победен
to COUNT the House out парл. отлагам заседание на парламента поради липса на кворум
count up изброявам, изчислявам, пресмятам
count upon-count on
II. 1. броене, преброяване, (пре) смятане, изчисляване
out of COUNT безброй, безчет, безброен, безчетен, неизброим, неизчислим
to keep COUNT (of) броя, знам колко са/колко имам
to lose COUNT of не смогвам да броя/да смятам, не знам вече колко са/колко имам
to put someone out of COUNT карам някого да сбърка при броене
2. общ брой, сума
his COUNT of years годините му
this is short of the COUNT сметката не излиза
blood COUNT кръвна картина
3. юр. точка/пункт/параграф в обвинителен акт
guilty on all COUNTs виновен по всички точки на обвинението
4. внимание
to take no COUNT of не обръщам внимание на
5. отношение
on that COUNT в това отношение
on the COUNT of character що се отнася до характера
6. сп. резултат
to be out for the COUNT бокс бивам нокаутиран, прен. претърпявам поражение
III. n граф (не английски)

countable ['kauntəbl]
I. a преброим
II. n грaм. Бройно съществително

count-down ['kauntdaun]
1. n косм. обратно броене до нула (при пускане на ракета и пр.)
2. последни приготовления при това броене

countenance ['kauntinəns]
I. 1. лице, израз, изражение, черти (на лицето)
to change COUNTENANCE лицето/изражението ми се променя (от вълнение и пр.)
2. спокойствие, самообладание
to keep one's COUNTENANCE запазвам самообладание, сдържам се да не се изсмея
to put/stare someone out of COUNTENANCE смущавам някого, карам някого да се обърка
out of COUNTENANCE объркан, смутен
3. (морална) подкрепа
to give/lend COUNTENANCE to подкрепям
to keep someone in COUNTENANCE успокоявам/подкрепям някого
II. v одобрявам, допускам, насърчавам, подкрепям (морално)

counter ['kauntə]
I. n тезгях, щанд, гише (в банка)
over the COUNTER чрез посредник (за продaжба), без рецепта (за лекарство)
under the COUNTER тайно, по нечестен/по втория начин (за нещо купено, продадено)
II. 1. жетон, чип
2. пул
3. брояч, тех. тахиметър
III. 1. предница (на кон)
2. форт (на обувка)
3. фехт. париране, при което се описва кръг, бокс удар
as COUNTER to като противовес/отговор на
4. извита задна част на кораб
5. ам. прен. спирачка
IV. a противоположен, обратен, насрещен
COUNTER orders заповеди, които отменят предишните
V. adv в обратна посока, обратно
to go/hunt/run COUNTER тичам в обратна посока
COUNTER to противно на, в противовес на
to run/go COUNTER to противореча на
VI. 1. противопоставям се (на), отговарям на (удар, довод и пр.), отвръщам, възразявам
2. отблъсквам, парирам, нанасям противоудар

counteract [kauntər'ækt]
v противодействувам (на), осуетявам, неутрализирам

counteraction [,kauntər'ækʃn]
n противодействие, неутрализиране

counteractive [,kauntər'æktiv]
a противодействуващ, неутрализиращ

counter-attack ['kauntərə'tæk]
I. n контраатака, противоудар, контраудар
II. v контраатакувам

counter-attraction ['kauntərə'trækʃn]
n отвличане на вниманието в друга посока, друга атракция, друго нещо, което привлича вниманието

counterbalance ['kauntə,bæləns]
I. n противотежест, противовес
II. v уравновесявам, неутрализирам

counterblast ['kauntəbla:st]
n енергична/силна опозиция, остър отговор

counterblow ['kauntəblou]
вж. counter-attack

counterbuff ['kauntəbʌf]
I. n противоудар
II. v отвръщам с удар

countercharge ['kauntətʃa:dʒ]
I. 1. юр. противообвинение
2. контраатака, контранападение
II. 1. юр. повдигам противообвинение
2. контраатакувам, минавам в контраатака/контранападение

countercheck ['kauntətʃek]
I. n спънка, пречка, отпор, противодействие, съпротива, противодействуваща сила
II. 1. counteract
2. проверявам повторно

counter-claim ['kauntəkleim]
1. юр. насрещен иск
2. претенция/искане (в противовес/отговор на друга)

counter-clockwise ['kauntə'klɔkwaiz]
adv обратно на часовниковата стрелка

counter-espionage ['kauntər'espiəna:ʒ]
n контрашпионаж, контраразузнаване

counterfeit ['kauntəfit]
I. 1. фалшив, подправен
2. престорен, неискрен, лъжлив, лицемерен
II. n нещо подправено, фалшификация, фалшификат, имитация (и прен.)
III. 1. фалшифицирам, подправям
2. подражавам (на), наподобявам, имитирам, преструвам се (на), правя се (на)
to COUNTERFEIT grief/love правя се на тъжен/влюбен

counterfeiter ['kauntəfitə]
1. преструван, измамник
2. фалшификатор (на пари)
3. имитатор, подражател

counter-foil ['kauntəfɔil]
n талон (на чек и пр.), ам. контрола (на билет)

counter-intelligence ['kauntərin'telidʒəns]
вж. counter-espionage

counter-jumper ['kauntədʒʌmpə]
разг. презр. counterman

counterman ['kauntəman]
n (pl-men) продавач (в магазин)

countermand ['kauntəma:nd]
I. n заповед, която отменя друга
II. v отменям (заповед), оттеглям, анулирам

countermarch ['kauntəma:tʃ]
I. n воен. обратен марш, прен. промяна (в линия на поведение)
II. v воен. връщам (се) в обратна посока/в обратен ред

countermine ['kauntəmain]
I. 1. воен. контрамина
2. заговор, насочен срещу друг заговор
II. 1. воен. правя контрамина, противодействувам чрез правене на контрамина
2. противодействувам (тайно), развалям (нечии сметки), провалям (нечий план)

counter-move ['kauntə,mu:v]
n противомярка, противоудар

counter-offensive [,kauntərə'fensiv]
n воен. контраофанзива

counter-offer ['kauntər,ɔfə]
n предложение, направено след отхвърляне на друго

counterpane ['kauntəpein]
n покривка за легло

counterpart ['kauntəpa:t]
1. дубликат, копие
2. двойник, еш, съответствие, това/този който съответствува/допълва, взаимнозаменяема част
3. attr съответен

counterplot ['kauntəplɔt]
I. вж. countermine
II. v противодействувам на/попречвам на/осуетявам заговор (чрез друг заговор)

counterpoint ['kauntəpɔint]
I. 1. муз. контрапункт
2. контраст
II. 1. муз. съчетавам/композирам контрапунктично
2. контрастирам

counterpoise ['kauntəpɔiz]
I. 1. противотежест
2. равновесие
II. 1. уравновесявам, балансирам
2. компенсирам, неутрализирам

counterpoison ['kauntəpɔizn]
n противоотрова

counterpose ['kauntəpouz]
v предлагам като противовес/контраст на

counter-productive ['kauntəprə'dʌktiv]
a вреден, отрицателен, който пречи на/спъва производството, който има/дава обратен резултат

counterprogramming ['kauntə'prougrəmiŋ]
n ам. телев. планиране на програмата така, че да се отклоняват зрителите от програмите на други телевизии

counter-reformation ['kauntə,refə'meiʃn]
n контрареформация

counter-revolution ['kauntə,revə'lu:ʃn]
n контрареволюция

counter-revolutionary ['kauntə,revə'lu:ʃənəri]
I. a контрареволюционен
II. n контрареволюционер

countershaft ['kauntəʃə:ft]
n тех. междинен/предавателен/разпределителен вал

countersign ['kauntəsain]
I. 1. парола
2. заверка
II. v приподписвам, заверявам, удостоверявам истинността на

countersink ['kauntəsiŋk]
I. n тех. конусен зенкер, фаска на отвор
II. v тех. зенкеровам

counter-tenor ['kauntətenə]
n муз. контратенор

countervail ['kauntəveil]
1. уравновесявам, компенсирам
COUNTERVAILing duty изравнително мито
2. боря се срещу, излизам насреща на, издържам на

counter word ['kauntə,wə:d]
n дума, с която се злоупотребява/която е изгубила значението си поради твърде честа употреба

countess ['kauntis]
n графиня, контеса

counting-house ['kauntiŋhaus]
n кантора (на фирма)

counting-room ['kauntiŋrum]
n кантора (на фирма)

countless ['kauntlis]
a безброен, безчислен, неизброим, несметен

count noun ['kaunt,naun]
n грaм. бройно съществително

countrified ['kʌntrifaid]
a провинциален, оселячен, недодялан, неотракан
to become COUNTRIFIED добивам провинциален/селски вид/маниери, опростявам

country ['kʌntri]
1. страна
God's (own) COUNTRY ам. разг. Съединените щати
this COUNTRY нашата страна
wine of the COUNTRY местно вино
2. население на дадена страна, народ
3. отечество, родина, татковина, роден край
4. село, провинция
town and COUNTRY градът и селото, градовете и селата на дадена страна
in the COUNTRY на село, в провинцията, на курорт
to go up COUNTRY отивам/пътувам в провинцията (от столицата), пътувам към вътрешността на страната
5. местност, край, природа
across COUNTRY без пътека, напреко
the Black COUNTRY индустриалната част на средна Англия
6. област, сфера
7. country and western, country music
8. country rocks
9. attr селски, провинциален
to appeal/go to the COUNTRY (разпускам парламента и) насрочвам избори
to live on the COUNTRY продоволствувам се от местни източници
in the COUNTRY sl. крикет настрана, далеч от вратата

country and western ['kʌntriənd'westən]
n ам. народни и каубойски песни

country club ['kʌntri,klʌb]
n клуб извън града с игрище и пр

country cousin ['kʌntri'kʌzn]
n провинциалист, роднина/човек, наскоро дошъл от провинцията

country dance ['kʌntri,da:ns]
n (аглийски) народен танц

country gentleman ['kʌntri'dʒentlmən]
n (pl-men) (богат) земевладелец

country house ['kʌntri,haus]
1. къща на богат земевладелец
2. вила, извънградска къща

countryman ['kʌntrimən]
1. селянин, селяк
2. съотечественик, сънародник, земляк

country music ['kʌntri'mju:zik]
вж. country and western

country party ['kʌntri'pa:ti]
n земеделска партия

country rocks ['kʌntri,rɔks]
n геол. вместващи скали

country-seat ['kʌntri,si:t]
n замък/резиденция/дворец извън града

countryside ['kʌntrisaid]
1. селска област, околност, природа
2. жители на дадена област/околност

countrywoman ['kʌntriwumən]
(pl-women) ж. р. от countryman

county ['kaunti]
1. графство (u административна единица в Англия), окръг (в САЩ)
2. жителите на дадено графство/ам. окръг
3. местна аристокрация/дворянство
4. attr на графството, ам. окръжен, аристократически, дворянски
COUNTY borough/corporate ист. град с права на графство
COUNTY town главен град на графство

county palatine ['kaunti'pælətain]
n ист. графство, чийто граф е имал кралски привилегии

coup [ku:]
1. n фр. сполучлив удар/ход, успех, победа
2. coup d'tat
3. билярд пряко попадение на топка

coup de grace [,ku:də'gra:s]
n фp. последен/смъртоносен удар

coup de main [,ku:də'mein]
n фр. внезапно енергично нападение

coup d'etat [,ku:dei'ta:]
n фp. държавен преврат

coupde theatre [,ku:dətei'a:tr]
1. n фр. неочаквана развръзка, сценичен ефект, успех
2. сензация, внезапен обрат

coup d'oeil [,ku:d'ɔl]
n фр. поглед, общ преглед

coupe [ku:p]
I. n фр. (сладолед с плодове, сервиран в) широка чаша
II. 1. двуместна закрита карета
2. двуместен закрит автомобил

couple [kʌpl]
I. 1. двойка
in COUPLEs по двама, на двойки
courting COUPLE годеници
married COUPLE брачна двойка, съпрузи
2. чифт (ловджийски кучета)
3. ремък за две кучета
4. мех. двоица сила
5. стр. разпънка, напречник
6. a COUPLE of два, два-три, две-три, няколко
a COUPLE more ам. още два/две
II. 1. свързвам по две, съединявам (се), съчетавам (се), комбинирам (се), чифтосвам (се), съешавам (се), женя (се), оженвам (се)
2. свързвам, асоциирам (together, with)
3. скачвам (вагони), тех. зацепвам
4. съвъкупявам се
5. to COUPLE on закачам (вагон)

coupler ['kʌplə]
1. тех. съединител, присъединително устройство
2. жп. сцепка
3. рад. връзка, свързване (на кръгове)
4. муз. устройство в орган за свързване на клавиатурата и пр., копулация

couplet ['kʌplit]
n куплет, двустишие

coupling ['kʌpliŋ]
1. съешаване, чифтосване
2. свързване
3. тех. съединител, муфа, съединително звено
4. рад. връзка, свързване (на кръгове)

coupon ['ku:pɔn]
1. купон (и за продоволствие)
bread is on/off COUPONs хлябът е с купони/се продава свободно
2. фиш (за спорт-тото)

courage ['kʌridʒ]
n мъжество, смелост, кураж, решителност, храброст, юначество
to lose COURAGE обезкуражавам се, губя кураж, падам духом
to take/pluck up/muster up/summon up COURAGE, to take-one's COURAGE in both hands осмелявам се, решавам се, престрашавам се, събирам смелост

courageous [kə'reidʒəs]
a смел, решителен, храбър, мъжествен, юначен, куражлия

courgette [kuə'ʒet]
n фр. тиквичка

courier ['kuriə]
1. куриер
2. агент, който урежда пътуване, екскурзовод (на туристическа агенция)
3. ам. контрабандист

course [kɔ:s]
I. 1. курс (и на планета), движение, течение (и на река), посока
to enter on the/to start on a COURSE of тръгвам по пътя на
to keep/hold one's COURSE държа курс, не се отклонявам от пътя си
2. ход, вървеж, развитие, течение
the COURSE of events ходът/развитието на събитията
to let things take/run their COURSE оставям нещата да се развиват сами/по реда си
to let the law take its COURSE оставям правосъдието да си каже думата
the COURSE of life земният път, линията на живота
the COURSE of nature законът на природата, естественият ход на нещата
in COURSE of construction в строеж
in the COURSE of в течение на, през време на
in the COURSE of time с течение на времето
in due COURSE своевременно, когато трябва, когато му дойде времето
matter of COURSE нещо, което се разбира от само себе си, нещо естествено/в реда на нещата
in the ordinary COURSE of events/things обикновено, нормално, като нещо напълно естествено
of COURSE разбира се, естествено
3. ред, постепенност
in COURSE поред
4. линия на поведение, политика, начин на действие
to enter on the/to start on a COURSE of тръгвам по пътя на
to shape one's COURSE определям поведението си
to stay the COURSE следвам пътя си докрай, не се отказвам, сп. издържам до финала
to steer/tread a middle COURSE държа среден курс, избягвам крайностите
to steer/tread a steady COURSE вървя неотклонно по пътя си, водя твърда политика
to take one's own COURSE вървя по собствен път, имам своя собствена линия на поведение, осланям се само на себе си
to take a drastic COURSE вземам строги/решителни мерки, постъпвам/действувам сурово/решително
to take to evil COURSEs тръгвам по лош път
5. (учебен) курс
COURSE of lectures (курс) лекции
COURSE of study учене, следване
6. лекуване, лечение, серия (нагревки, инжекции и пр.)
7. блюдо, ястие, ядене
three-COURSE lunch обед с три блюда (супа, ядене, десерт)
8. сп. писта, хиподрум, игрище за голф
9. корито (на река и пр.), поток
10. стр. хоризонтален ред на зидария
11. рудна жила, въглищен пласт
12. мин. галерия
13. мор. долно платно
14. рl мензис, менструация
COURSE of exchange валутен курс
to walk over the COURSE спечелвам лесно победа
II. 1. ходя на лов с кучета, гоня, преследвам (дивеч за куче)
2. бягам, тичам, тека (и за сълзи), движа се, циркулирам (за кръв)
3. препускам (за кон), пускам (куче по дивеч)

courser ['kɔ:sə]
1. бърз кон
2. ловджийско куче
3. ловец, ловджия, преследвач
4. кремав/пустинен дъждосвирец (Cursorius cursorius)

court [kɔ:t]
I. 1. (вътрешен) двор
2. дворец, палат, (кралски) двор, кралско семейство, (кралски) прием
to hold COURT давам прием (за кралска особа), прен. заобиколен съм от обожатели/почитатели
the COURT of St James английският кралски двор
3. съд (илище), съдебна палата, съдия, съдии, съдебно заседание, съдебна зала
COURT of law/justice/judicature, law COURT съд
COURT of inquiry воен., мор. дисциплинарен съд
to go to COURT завеждам дело, съдя се (с някого)
to bring to COURT (for trial) съдя
to clear the COURT поканвам публиката да напусне съдебната зала
to come before the COURT явявам се пред съда, бивам разгледан (за дело)
to put/rule out of COURT лишавам от право на иск, отхвърлям като несъстоятелен (довод), поставям в неудобно положение, обърквам
to put oneself out of COURT провалям каузата си, компрометирам се, сам се лишавам от правото да бъда изслушан от съда
to settle out of COURT помирявам се преди разглеждането на дело, не стигам до съд
in COURT в съда
in open COURT при открити врата, в открито заседание
4. (събрание на) управително тяло
5. игрище, корт
the ball is in your own COURT прен. твой ред е (да действуваш)
6. ам. сляпа улица
7. ам. мотел
8. ухажване, внимание, почтителност
to pay/make (one's) COURT to ухажвам, увъртам се около
9. attr дворцов, съдебен
II. 1. ухажвам, увъртам се около
2. домогвам се до, мъча се да спечеля
to COURT sleep мъча се да заспя
3. сам си търся (неприятност и пр.)
to COURT danger излагам се на опасност
to COURT death рискувам живота си
to COURT disaster търся си белята

court-card ['kɔ:tka:d]
n цветна карта, онъор (поп, дама, момче)

court circular ['kɔ:t'sə:kjulə]
n дворцов бюлетин в пресата

court-day ['kɔ:tdei]
n ден, в който заседава съд

court-dress ['kɔ:tdres]
n официално облекло

courteous ['kə:tiəs]
a учтив, вежлив, любезен, благовъзпитан

courtesan [,kɔ:ti'zæn]
1. куртизанка
2. проститутка

courtesy ['kə:tisi]
1. учтивост, вежливост, любезност, благовъзпитаност, (акт на) внимание
with scant COURTESY неучтиво, нелюбезно
2. благосклонно съгласие, благоволение, съдействие, разрешение
by COURTESY по благоволение (не по право)
by COURTESY of с (любезното) разрешение на
3. curtsy
4. юр. право на вдовец да ползува частна собственост, която е наследил от жена си

courtesy light ['kə:tisi'lait]
n авт. лампа, която се запалва при отваряне на вратата

courtesy title ['kə:tisi'taitl]
n титла, която се дава по обичай (не по закон, наследство), титла, дадена от любезност

courtezan вж. courtesan

court game ['kɔ:tgeim]
n тенис, хандбал, баскетбол, волейбол

court-guide ['kɔ:tgaid]
n дворцов указател (на лица, представени в двореца)

courthouse ['kɔ:thaus]
1. съд (илище), съдебна палата
2. ам. сграда на окръжен съвет

courtier ['kɔ:tiə]
1. придворен, царедворец
2. човек, който често посещава двореца
3. човек с изтънчени обноски, кавалер
4. ласкател, ухажъор

courtliness ['kɔ:tlinis]
1. изтънченост, изисканост
2. вежливост

courtling ['kɔ:tliŋ]
nрезр. courtier

courtly ['kɔ:tli]
1. с изтънчени/изискани обноски, вежлив, елегантен
2. според етикецията
3. ласкаещ, подмазващ се
4. който поддържа политиката на двореца
COURTLY love ист., лит. рицарска любов

court-martial [kɔ:t'ma:ʃl]
I. n (pl courts-martial) военен съд
II. v (-ll-) съдя/осъждам във военен съд

court order ['kɔ:t'ɔ:də]
n съдебно решение/нареждане

court plaster ['kɔ:t,pla:stə]
n лейкопласт

courtroom ['kɔ:trum]
n съдебна зала

courtship ['kɔ:tʃip]
n ухажване

courtyard ['kɔ:tja:d]
n двор

cousin ['kʌzn]
n братовчед

couth [ku:θ]
a изтънчен, изискан

couture [ku:'tjuə]
n фp. шивачество, създаване на модели за дрехи

couturier [ku:'tjuəriei]
n (ж. р. couturiere) фp. шивач, модист

couvade [ku:'va:d]
n обичай у някои примитивни племена бащата да лежи като болен, докато майката ражда

cove [kouv]
I. 1. заливче
2. долчинка, пещера, стръмен дол
3. арх. свод, вдлъбнатина, гърло (изпъкнала или вдлъбната ивица за украса)
II. v арх. строя сводообразно
III. n sl. човек

coven ['kʌvn]
n сбор (ище) на вещици

covenant ['kʌvnənt]
I. 1. споразумение, съглашение, спогодба
2. юр. договор, точка/клауза на договор, уговорка, иск в случай на нарушение на договор
3. библ. завет
land of the COVENANT Ханаан, Обетована земя
II. v споразумявам се, постигам спогодба, сключвам договор, задължавам се чрез договор

covenantee [,kʌvnən'ti:]
n юр. лице, по отношение на което се поема задължение

covenantor ['kʌvnəntə]
n юр. лице, което се задължава с договор

Coventry ['kɔvəntri]
n to send to COVENTRY отказвам да имам вземане-даване с, изолирам

cover ['kʌvə]
I. 1. покривам, закривам, прикривам, обвивам, обгръщам
затулям (with, in), обличам (копче и пр.)
to remain COVERed не си свалям шапката, оставам с шапка
2. закрилям, защищавам (и воен.), закътвам, ограждам
landing COVERed by warships десант, извършен под защитата на военни кораби
3. осигурявам, застраховам, обезпечавам, гарантирам, поръчителствувам
to be COVERed against fire застрахован съм срещу пожар
4. включвам, обхващам
this book COVERs the subject adequately материята е разгледана добре в тази книга
5. покривам, стигам за (разноски и пр.)
6. задоволявам, отговарям на (изисквания и пр.)
7. вземам (учебен материал)
8. изминавам (разстояние)
9. покривам (оплодявам-за мъжко животно)
10. мътя (яйце-за птица)
11. насочвам оръжие срещу
в обсега ми е (за оръдие), COVER your man, keep him COVERed дръж оръжието си насочено срещу противника
you are COVERed внимавай-ще стрелям (ако се опиташ да избягаш и пр.)
12. жур. правя репортаж за
13. ам. замествам (for someone някого, когато отсъствува)
well COVERed пълен, закръглен (за жена)
cover in запълвам (трап и пр.)
cover off воен. пазя, прикривам
cover over покривам
cover up покривам, завивам добре, увивам, прикривам, скривам
to COVER up for someone прикривам някого, лъжа, за да спася някого, поемам нечия вина върху себе си
II. 1. покривка, покривало, похлупак, капак, обвивка, калъф, плик
under the same COVER в един/същия плик
under separate COVER в отделен плик/пакет, отделно
under plain COVER в обикновен плик/пакет (без указания за фирмата подател, съдържанието и пр.)
2. кора, корица (на книга)
from COVER to COVER от кора до кора, от край до край
3. скривалище, подслон, убежище, сушина, заслон, защита, закрила, защитено място, воен. закритие, гъстак, шубраци, храсти
under COVER на закрито, под покрив, на сушина
to take COVER подслонявам се, скривам се, прикривам се (от нападение)
to break COVER излизам (от скривалището/дупката си), показвам се (за дивеч)
4. прикритие (и воен.), параван
under COVER тайно
under COVER of под прикритието/маската на
air COVER ав. изтребители, които придружават бомбардировач
5. куверт
6. търг. гарантиран фонд
7. ам. заместник (по време на отсъствие)
8. застраховка, обезщетение
policy providing adequate COVER against fire застраховка, която осигурява достатъчно обезщетение в случай на пожар

coverage ['kʌvəridʒ]
1. обсег, обхват
2. застр. вид на риска, срещу който се застрахова човек
3. район/брой на лица, обхванати от телевизионно или радиопредаване, от рекламна агенция и пр., район на действие
4. покритие, фондове (за дадени плащания)
5. жур. отразяване (на събития и пр.), репортаж (и), дописки
TV COVERAGE of the election campaign телевизионни предавания във връзка с изборната кампания
the news COVERAGE of the trial дописките в пресата за процеса
to get front page COVERAGE бивам поместен на първа страница (за новина)

cover-all ['kʌvər,ɔ:l]
a aм. всеобхватен, предвиждащ всичко
COVERALL n обик. pl работнически комбинезон

cover charge ['kʌvə'tʃa:dʒ]
n (цена на) куверт (в ресторант)

cover crop ['kʌvə,krɔp]
n насаждения, предпазващи от ерозия и обогатяващи почвата

covered way ['kʌvəd'wei]
n (покрит) пасаж, галерия

cover girl ['kʌvə'gə:l]
n хубаво момиче, чиято снимка се използува на корица на списание

cover glass ['kʌvə'gla:s]
n покривно стъкло

covering ['kʌvəriŋ]
I. 1. покривка, покривало, обвивка, калъф
2. дъсчен под, дюшеме
II. 1. защитен, служещ за прикритие
COVERING party воен. прикритие
2. обяснителен
COVERING letter съпроводително писмо

coverlet ['kʌvəlit]
n покривка за легло

cover shot ['kʌvə,ʃɔt]
n снимка от далечно разстояние

coverslip ['kʌvəslip]
вж. cover glass

cover story ['kʌvə'stɔ:ri]
n жур. статия относно илюстрацията на корицата на списание

covert ['kʌvət]
I. 1. скрит, таен, потаен, прикрит
COVERT glance поглед, хвърлен крадешком
2. юр. омъжена
II. 1. гора, гъсталак
to draw/shoot a COVERT търся дивеч в гъсталак
2. рl пера при основата на опашката и крилете
3. вид здрав (непромокаем) плат (и COVERT cloth/coating)

coverture ['kʌvətʃə]
1. прикритие, скривалище, убежище, подслон
2. юр. положение на омъжена жена

cover-up ['kʌvər,ʌp]
n прикритие, прен. маска

covet ['kʌvit]
v ламтя (за), желая/пожелавам (да имам)

covetable ['kʌvitəbl]
a съблазнителен, примамлив

covetous ['kʌvitəs]
1. алчен, жаден, лаком, ненаситен, хищен
2. скъпернически

covetousness ['kʌvitəsnis]
1. алчност, ненаситност, лакомия, хищничество
2. скъперничество

covey ['kʌvi]
1. ято, семейство (яребици и пр.)
2. шег. група

covin ['kʌvin]
n юр. заговор (ничене), тайно споразумение между двама в ущърб на трети

cow [kau]
I. 1. крава
2. женска, самка (на слон, кит и пр.)
COW buffalo биволица
3. sl. грозна/неприятна жена
4. австр. отвратителен човек/нещо
till the COWs come home вечно, безкрайно дълго
II. v сплашвам, усмирявам, укротявам, обуздавам, тероризирам
to COW someone into silence накарвам някого да млъкне

cowage ['kauidʒ]
n увивно тропическо растение (Mucina pruriens)

coward ['kauəd]
1. страхливец
to turn COWARD проявявам малодушие
2. мерзавец

cowardice ['kauədis]
n страхливост, малодушие
moral COWARDICE страх от неодобрение

cowardly ['kauədli]
I. 1. страхлив, малодушен
2. мерзък, долен
II. 1. страхливо, малодушно
2. долно, като мерзавец

cowbane ['kaubein]
n бот. вид бучиниш, цикута (Cicuta virosa)

cowberry ['kauberi]
n червена боровинка (Vaccinium vitis idaea)

cowboy ['kaubɔi]
1. ам. каубой
2. говедарче

cow-catcher ['kaukætʃə]
n aм. скара отпред на локомотив/трамвай

cow college ['kau,kɔlidʒ]
1. n aм. селскостопански институт
2. провинциален университет с ниски академични изисквания

cower ['kauə]
v свивам се, навеждам се
треперя (от страх, студ и пр.) (with)

cow-fish ['kaufiʃ]
1. морска крава (Rhytina stelleri)
2. вид индийска и американска риба (сем. Ostraciidae)

cow-grass ['kaugra:s]
n червена детелина

cowhage вж. cowage

cowhand ['kauhænd]
вж. cowboy

cowheel ['kauhi:l]
n говежда пача

cowherd ['kauhə:d]
n говедар

cowhide ['kauhaid]
I. n (камшик/бич от) волска кожа
II. v ам. бия с камшик

cowhouse ['kauhaus]
n краварник

cowitch ['kauwitʃ]
вж. cowage

cowl [kaul]
I. 1. гугла, качулка, капишон
paco с качулкa
2. тех. калпак, дефлектор (на комин), шапка на газоотводна тръба, чадър (димен)
3. тех. обтекател
II. 1. покривам (като) с гугла/качулка
2. покалугерявам

cowled [kauld]
a с гугла/качулка, качулат

cowlick ['kaulik]
n зализан кичур коса

cowman ['kaumən]
1. говедар, дояч
2. aм. скотовъдец

co-worker ['kou'wə:kə]
n сътрудник

cow-parsley ['kaupa:sli]
n бот. девесил (Anthriscus cerefolium)

cow-parsnip ['kaupa:snip]
n бот. див пащернак (Неrасleum sphondylium)

cowpox ['kaupɔks]
n кравешка шарка

cowpuncher ['kaupʌntʃə]
aм. cowboy

cowrie ['kauri]
1. вид раковина, употребявана някога като монета
2. вид мекотело (Cypraea moneta)

cowshed ['kauʃed]
n обор, краварник

cowslip ['kauslip]
n иглика (Primula veris)

cow town ['kau,taun]
n град с пазар за говеда, малък град в скотовъден район

cow-tree ['kautri:]
n юж. -ам. дърво (Brosinum galactodendron), което дава сок като мляко

cox [kɔks]
съкр. от coxswain

coxa ['kɔksə]
n (рl-ae) лат. анат. бедро, зоол. първи член на крах на насекомо

coxcomb ['kɔkskoum]
n надут/самодоволен глупак, франт

coxcombical [kɔks'koumikəl]
a глупав, надут, самодоволен

coxcombry ['kɔkskoumri]
n глупащина, надутост, глупаво самодоволство

coxswain ['kɔkswein]
I. n кормчия
II. v мор. кормчия съм на, карам

coy [kɔi]
1. (престорено) свенлив/срамежлив/скромен
2. сдържан, въздържан
COY of speech който си пести думите/не приказва много

coyness ['kɔinis]
1. (престорена) свенливост/срамежливост/скромност
2. сдържаност

coyote [kɔi'out]
n зоол. койот (Canis latrans)

coypu ['kɔipu:]
n юж. -ам. гризач (Myocastor coypus), кожа от този гризач

coz [kʌz]
ост. съкр. от cousin

cozen ['kʌzn]
v мамя, измамвам, лъжа, излъгвам
измъквам чрез измама (out of, of)
to COZEN someone into doing something подлъгвам някого да направи нещо

cozenage ['kʌzinidʒ]
n измама, измамване

cozy вж. cosy

crab [kræb]
I. 1. краб, морски рак
2. срамна въшка (Phthirus pubis) (и CRAB-loose)
pl въшлясване
3. Рак (съзвездие и знак на зодиака)
4. тех. скрипец
5. ав. наклонено движение при насрещен вятър
to catch a CRAB забивам веслото много/недостатъчно дълбоко при гребане
II. 1. v (-bb-) разг. оплаквам се, мърморя
2. критикувам, намирам кусури
3. мъча се да преча на/да осуетя
4. правя раздразнителен, раздразням
III. 1. ав., авт. летя/карам наклонено/диагонално, движа се настрана
2. ловя раци
IV. 1. киселица, дива ябълка (Malus)
2. кисел/раздразнителен човек

crab-apple ['kræbæpl]
n киселица (плодът)

crabbed [kræbd]
1. кисел, раздразнителен, опак, който ни се води, ни се кара, свадлив
2. неразбран, неясен, измъчен (за стил), нечетлив (за почерк)

crabber ['kræbə]
1. маханджия, мърморко
2. кораб за ловене на раци

crabby ['kræbi]
вж. crabbed

crab-faced ['kræbfeist]
a намусен, кисел

crabgrass ['kræbgra:s]
n aм. вид плевел (Digitaria sanguinalis)

crablike ['kræblaik]
a лъкатушен, зигзаговиден (за движение)

crab-louse ['kræblaus]
вж. crab

crab-pot ['kræbpɔt]
n плетен кош за ловене на раци

crabstick ['kræbstik]
aм. разг. crabber

crabwise ['kræbwaiz]
adv като рак, ракообразно, зигзаговидно

crack [kræk]
I. 1. (с) пуквам (се), изпуквам (и за пушка), троша, строшавам, разбивам (череп, коса и пр.), разрушавам се
2. плющя, изплющявам, щракам, изщраквам
to CRACK a whip плющя с камшик
to CRACK one's fingers щракам с пръсти
3. тех. крекирам (нефт)
4. (пре) секвам, ставам дрезгав, мутирам (за глас)
5. разг. движа се бързо
6. разгадавам, откривам тайната на (шифър и пр.), дешифрирам
7. нарушавам, разрушавам (спокойна атмосфера и пр.)
8. разг. удрям силно, прасвам, фрасвам
to CRACK someone over the head фрасвам някого по главата
9. разстройвам (се), полудявам, грохвам
to get CRACKing започвам работа, размърдвам се
to CRACK a smile ухилвам се
to CRACK a book отварям книга (за да чета)
to CRACK a joke пускам шега
to CRACK a bottle изпивам бутилка
to CRACK open разбивам (каса и пр.)
crack back ам. sl. отвръщам
crack down (up) on разг. прен. насолявам, вземам решителни мерки срещу
crack off изгърмявам, изщраквам
crack up разг. хваля, прехвалвам
it wasn't all that it was CRACKed up to be не беше чак толкова хубаво, разг. разстройвам (се), грохвам, разпадам се, развалям (се) (и за приятелство и пр.), фалирам, разбивам (се) (напр. за кола-в дърво, тротоар и пр.)
sl. забавлявам, развеселявам
II. 1. (с) пукване, пукнатина, пукнато, цепнатина, процеп, пролука
to open a window, etc. a CRACK открехвам прозорец и пр
2. щрак (в) ане, плющене, гръм, изгърмяване
3. дрезгавина, секване (на глас)
4. неочакван силен удар
to fetch someone a CRACK on the head фрасвам някого по главата
5. sl. остроумна забележка
6. sl. опит (ване)
to have a CRACK at something опитвам се да направя нещо
7. sl. кражба с взлом
8. разг. първокласен играч и пр
9. aм. слабост, дефект (порaди остаряване и пр.)
a fair CRACK of the whip добра възможност
III. a отличен, първокласен, елитен

crackbrained ['crækbreind]
a смахнат, ударен, шантав, щурав

crackdown ['krækdaun]
n прен. насоляване, енергични мерки

cracked [krækt]
1. пукнат, напукан, спукан
2. дрезгав
3. crackbrained

cracker ['krækə]
1. суха твърда бисквита
2. pl трошачка (за орехи и пр.)
3. тех. трошачка
4. бомбичка, малко книжно пакетче с някакъв дребен подарък, което изщраква, когато се дръпнат двата края
5. ам. бедняк от бялата раса (в Южните щати)
he is CRACKERs той е смахнат/ударен, не е с всичкия си
to go CRACKERs over something полудявам/пощурявам по нещо

cracker-barrel ['krækəbærəl]
a aм. доморасъл (философ и пр.)

crackerjack ['krækədʒæk]
n ам. екстра/забележителен човек, нещо екстра

crackers pl лешникотрошачка

cracking ['krækiŋ]
1. sl. забележителен, знаменит
2. много бърз, изискан, точен

crackjaw ['krækdʒɔ:]
a труден за изговаряне

crackle ['krækl]
I. 1. пръщя, пукам, хрущя
2. (на) пуквам се
II. 1. пръщене, пукане, хрущене
2. клакле, порцелан/стъкло с повърхност, наподобяваща пукнатини (също и CRACKLE-china/ware)

crackling ['krækliŋ]
1. пръщене, пукане, хрущене (на сняг под стъпки и пр.)
2. препечена кожичка на прасенце
рl пръжки

crackly ['krækli]
a хрупкав, хрускав

cracknel ['kræknəl]
1. твърда хрупкава бисквита
2. aм. pl пръжки

crackpot ['krækpɔt]
1. ексцентричен/непрактичен човек, чудак
2. attr чудат, шантав, щур (ав)

cracksman ['kræksmən]
n (pl-men) n касоразбивач

crack-up ['krækʌp]
1. n aм. нервно разстройство, полудяване
2. крах, провал, рухване
3. катастрофа (автомобилна и пр.)

crack-voiced ['krækvɔist]
a с дрезгав/мутиращ глас

cracky ['kræki]
1. a разг. пропукан, напукан
2. ронлив, трошлив
3. смахнат

cradle ['kreidl]
I. 1. (детска) люлка (и прен.)
in the CRADLE в люлка, прен. в наченките си
2. тех. гнездо, опора, рама, люлка (на машина, оръдие), спускова шейна (за спускане на кораб във водата)
3. мин. корито за промиване на златоносен пясък
4. вилка на телефон
5. гребло, прикрепено към коса за по-равномерно напластяване
6. изк. вид длето за изстъргване на плаката
II. 1. слагам в люлка, люлея (в люлка, на ръце и пр.)
2. прегръщам, подкрепям
to CRADLE someone's head in one's arms подкрепям/държа главата на някого в ръцете си
3. слагам (телефонна слушалка) на вилката
4. отглеждам
възпитавам, CRADLEd in luxury израснал в разкош
to be CRADLEd in a doctrine закърмен съм с някакво учение
5. слагам (кораб) в скеля
6. мин. промивам (златоносен пясък) в корито
7. кося с коса, снабдена с гребло

cradle-snatcher ['kreidlsnætʃə]
n човек, влюбен в/който се жени за много по-млад

cradle-song ['kreidlsɔŋ]
n люлчина/приспивна песен

craft [kra:ft]
I. 1. занаят, професия
2. ист. еснаф, гилда
the CRAFT франкмасоните
the gentle CRAFT обущарство, въдичарство
3. хитрина, лукавство, хитрост
4. (pl без измен.) кораб (и), плавателен съд, плавателни съдове, самолет (и)
II. v изработвам (внимателно, умело)

craft-brother ['kra:ft,brʌðə]
1. ост. занаятчия от същия еснаф
2. франкмасон

craft-guild ['kra:ftgild]
n ист. еснаф, гилда

craftiness ['kra:ftinis]
n хитрина, лукавство

craftsman ['kra:ftsmən]
1. занаятчия
2. майстор, художник

craftsmanship ['kra:ftsmənʃip]
n (художествено) майсторство, техника, майсторска/художествена изработка

crafty ['kra:fti]
1. хитър, лукав, коварен
2. ост. сръчен, умел, ловък

crag [kræg]
1. зъбер, чукар, канара, скала
2. геол. пясъчен пласт/мергел, примесен с черупки

cragged ['krægid]
a скалист, канарист

craggy ['krægi]
1. cragged
2. с остри груби черти (за лице)

cragsman ['krægzmən]
n (pl-men) алпинист

crake [kreik]
1. зоол. дърдавец (Crex pratensis, Ralus crex)
2. вик/крясък на дърдавец

cram [kræm]
I. 1. натъпквам (се), наблъсквам (се) (into), препълням
2. тъпча се, ям лакомо, нагъвам, тъпча, натъпквам (с храна), угоявам (птица)
3. зубря, кълва (за изпит), готвя (някого) за изпит, тъпча (някому) в главата
to CRAM up назубрям, накълвавам
4. sl. лъжа
II. 1. блъсканица, тълпа
2. sl. зубрене, кълване
3. sl. лъжа

crambo ['kræmbou]
n игра на рими

cram-full ['kræmful]
a претъпкан, препълнен

crammer ['kræmə]
1. зубрач, кълвач
2. учител, който подготвя някого за изпит
3. училище, където се готвят ученици за изпит
4. учебник за зазубряне
5. човек, който угоява птици

cramp [kræmp]
I. 1. спазъм, свиване, схващане, мед. гърч, крамп
writer's CRAMP схващане на пръстите от продължително писане, графоспазъм
to be seized with CRAMP схващам се
2. тех. скоба, винтова стяга, ножодържач
3. мин. целик
4. прен. парализиращо/спъващо въздействие, спънка, пречка
II. 1. обик. pass парализирам, причинявам схващане
legs CRAMPed by the cold сковани от студ крака
2. прен. парализирам, спъвам, преча на
to CRAMP someone's style преча някому да се прояви
3. тех. свързвам, затягам, закрепвам със скоби
4. ам. авт. обръщам (предните колела) наляво/надясно

cramped [kræmpt]
1. тесен, ограничен (за пространство и прен.)
to be/feel CRAMPED (for room) натясно съм, няма накъде да се обърна/завъртя
2. неудобен, неловък
3. много ситен, нечетлив (за почерк)

cramp-fish ['kræmpfiʃ]
вж. electric ray/torpedo

crampon ['kræmpən]
1. тех. желязна стяга/скоба, хватка, кука, ченгел, канджа
2. рl сп. котки

cranberry ['krænbəri]
n червена боровинка (Vaccinium oxycoccos)

crane [krein]
I. 1. зоол. жерав (Grus cinerea)
2. тех. товароподемен кран
3. сифонна тръба, сифон (за доставяне вода в локомотив)
4. желязна подпора за котли и пр. в огнище, пиростия
II. 1. протягам/проточвам врат
to CRANE out of a window протягам глава от прозорец
2. тех. повдигам с кран
3. ам. колебая се

crane-fly ['kreinflai]
n зоол. дългоножка (насекомо)

crane's-bill ['kreinzbil]
n здравец (Geranium)

crania вж. cranium

cranial ['kreiniəl]
a стат. черепен, краниален

craniology [,kreini'ɔlədʒi]
n краниология

craniometry [,kreini'ɔmitri]
n краниометрия

cranium ['kreiniəm]
n (pl-a, -ums) лат. анат. череп

crank [kræŋk]
I. 1. манивела
2. кривошип
3. коляно, коленчат/колянов лост, коляново съединение
II. 1. тех. огъвам под форма на коляно
2. тех. запалвам (двигател) с манивела (и с up)
to CRANK away въртя манивелата
3. лъкатуша, движа се зигзаговидно, изрязвам зигзаговидно
crank out прен. (из) фабрикувам (книга и пр.)
crank up запалвам (двигател) с манивела, увеличавам с мъка скоростта, раздвижвам (разговор и пр.)
III. 1. нестабилен, разклатен, който лесно се обръща (за короб)
2. разнебитен, разклатен, разхлопан
IV. 1. чудак, ексцентричен човек, маниак, ам. мърморко
fresh air CRANK маниак на тема чист въздух
2. причудлив/странен израз, странна идея, каприз

crankshaft ['kræŋkʃa:ft]
n тех. колянов вал

cranky ['kræŋki]
1. разнебитен, несигурен, нестабилен
2. опак, раздразнителен, който ни се води, ни се кара
3. ексцентричен, чудат
4. лъкатушен

crannied ['krænid]
a напукан, пропукан (за стена)

crannog ['krænɔg]
n археол. наколно жилище, укрепен изкуствен остров (в Шотландия и Ирландия)

cranny ['kræni]
1. пукнатина, процеп, пролука
2. (скрито) кътче

crap [kræp]
I. 1. вулг. лайна
2. ходене по нужда
3. sl. глупости
II. v (-pp-) вулг. ходя по нужда, сера
III. n 2, 3 или 12 при игра на зарове
IV. 1. хвърлям 2, 3 или 12 при игра на зарове, губя
2. to CRAP out ам. sl. измъквам се (от задължение и пр.), изморявам се, минава ми желанието/меракът

crape [kreip]
I. n креп (обик. за траур)
траурна лента (и CRAPE band)
Canton/Oriental CRAPE крепдешин
II. v увивам в креп, слагам траур (на лента) на

crapeband CRAP EBANDИтраурна лентичка

crappy ['kræpi]
a sl. вулг. гаден, отвратителен, никакъв

craps [kræps]
ам. вид игра на зарове
to shoot CRAPS играя на зарове

crapulence ['kræpjuləns]
n пиянство, алкохолизъм

crapulent ['kræpjulənt]
a алкохолизирал се, отдаден на пиянство, вечно пиян

crases вж. crasis

crash [kræʃ]
I. 1. падам/срутвам се/счупвам се с трясък, строшавам се, трещя, тряскам
сгромолясвам се (и с down)
2. блъскам се (into), сблъсквам се, катастрофирам, падам, разбивам се
3. влизам с взлом/трясък (into в)
минавам с шум/трясък/блъскане (through през)
4. прен. пропадам, рухвам, претърпявам крах
5. разг. влизам без покана/билет (в) (u to CRASH the gate)
6. авт. минавам при червена светлина
7. ам. sl. съвземам се след поемане на наркотици
8. ам. sl. (пре) нощувам
II. 1. трясък, грохот
2. срутване
3. проваляне, провал, крах, фалит
4. катастрофа, сблъскване
III. a ударен (за програма и пр.)
IV. adv с трясък/грохот
V. int тряс!
VI. n груб ленен плат за кърпи, пердета и пр

crash-dive ['kræʃdaiv]
v спускам се бързо под водата (за подводница)

crash-halt ['kræʃhɔ:lt]
n авт. внезапно спиране

crash-helmet ['kræʃhelmit]
n шлем, каска (на мотоциклетисти пр.)

crashing ['kræʃiŋ]
1. a разг. пълен, абсолютен
CRASHING bore ужасно досаден човек
2. най-голям, чудесен
CRASHING effect страшен ефект

crash-land ['kræʃlænd]
v ав. кацам принудително (и се разбивам)

crash landing ['kræʃ'lændiŋ]
n ав. принудително кацане

crash pad ['kræʃpæd]
1. мека тапицерия на кола
2. sl. място за нощуване (при нужда)

crash-worthy ['kræʃwə:ði]
a ам. устойчив на сблъскване

crasis ['kreisis]
n (pl-ses) ез. контракция, елизия

crass [kræs]
1. дълбок, безграничен (за невежество и пр.)
2. тъп, глупав

crassitude ['kræsitju:d]
n тъпота, безгранична глупост невежество

cratch [krætʃ]
n хранилка за добитък на открито

crate [kreit]
I. n щайга, кафез, кош
II. v опаковам/слагам в щайга/кафез/кош

crater ['kreitə]
I. n кратер, яма
II. v образувам кратер (в)

crauntch [krɔ:ntʃ]
вж. crunch

cravat [krə'væt]
n ост. вратовръзка, шалче

crave [kreiv]
1. моля за, прося
2. жадувам, копнея, ожидам (for, after)
3. нуждая се (много) от
4. мечтая (за)

craven ['kreivn]
I. 1. страхливец
2. мерзавец
II. 1. страхлив, малодушен
to cry CRAVEN признавам се за победен
2. мерзък

cravenness ['kreivnnis]
1. страхливост, малодушие
2. мерзост

craving ['kreiviŋ]
I. n страстно/ненаситно желание/жажда, жадуване, ненаситен апетит, непреодолима нужда/жажда
II. a ненаситен, жаден

craw [krɔ:]
n гуша (на птица и пр.), стомах на низше животно
it sticks in my CRAW не мога да го приема

crawfish ['krɔ:fiʃ]
вж. crayfish

crawl [krɔ:l]
I. 1. пълзя, лазя, влача се
to CRAWL into пропълзявам в
to CRAWL out изпълзявам
to CRAWL the earth лазя по земята, прен. живея на този свят
2. пълзя, унижавам се (to, before)
to CRAWL into someone's favour спечелвам нечие благоволение с пълзене
3. гъмжа (with от)
4. гъдел ме е, тръпки ме лазят, сякаш мравки ме лазят
it made my flesh CRAWL полазиха ме тръпки
5. плувам кроул
6. ам. sl. ругая
II. 1. пълзене, лазене, влачене
to go at a CRAWL едва се влача/движа, пълзя
cab on the CRAWL такси, което се движи бавно и чака клиенти
2. сп. кроул (и CRAWL-stroke)
back-CRAWL кроул по гръб
3. разг. ходене от кръчма на кръчма

crawler ['krɔ:lə]
1. човек и пр., който лази
2. угодник, низкопоклонник
3. гъсеничен трактор
4. плувец на кроул
5. рl детско комбинезонче/панталон за лазене

crawling ['krɔ:liŋ]
1. пълзящ, лазещ
2. гъмжащ, пълен (with)

crawly ['krɔ:li]
a който има чувство, че го лазят мравки
CRAWLY feeling гъдел, чувство, че ме лазят мравки

crayfish ['kreifiʃ]
n вид рак (Astanis, Cambanis)
sea CRAYFISH вид омар (сем. Palinuiridae)

crayon ['kreiən]
I. 1. пастел (за рисуване), креда, цветен молив/тебешир
2. изк. рисунка с пастел/цветен молив
3. ел. въгленов електрод
II. v рисувам с пастел/цветен молив, скицирам

craze [kreiz]
I. 1. подлудявам, карам да полудее
2. правя малка пукнатина (в глеч и пр.), напуквам се
II. n мания, лудост, мода
it's all the CRAZE това е последна мода
to have a CRAZE for... маниак/побъркан съм на тема...

crazed ['kreizd]
1. луд, побъркан (и прен.)
2. напукан (за глеч)

craziness ['kreizinis]
1. лудост, (умо) побъркване
2. разнебитеност (на кораб и пр.)

crazy ['kreizi]
1. луд, полудял, (умо) побъркан
to go CRAZY полудявам, побърквам се, развилнявам се
to drive/send someone CRAZY подлудявам/влудявам някого, карам някого да полудее
2. луд, вманиачен (about, over по, на тема)
3. разнебитен, разклатен, разхлопан, раздрънкан
4. направен от малки парчета с различна форма/цвят
CRAZY pavement тротоар от плочки с неправилна форма
CRAZY bone-funny-bone

creak [kri:k]
I. v скърцам, скръцвам, скрибуцам, карам да скърца
a CREAKting gate hangs long старото най-дълго се крепи, счупена стомна повече трае
II. n скърцане, скръцване

creaky ['kri:ki]
a скърцащ, скрибуцащ

cream [kri:m]
I. 1. каймак, сметана
2. крем (за ядене, за лице, за обувки и пр.)
3. прен. цвят, каймак, най-хубавото, най-интересното
the CREAM of the joke noaнтaта на анекдота
to skim the CREAM прен. обирам каймака
4. (кон с) кремав цвят
5. ам. съд за сервиране на крем
6. attr каймачен, сметанов, с крем, кремав
II. 1. обирам каймака от (мляко)
2. образувам каймак, пеня се
3. разбивам на крем
4. намазвам с крем
5. слагам каймак в (кафе и пр.)
6. прен. обирам каймака/най-хубавото
to CREAM the market ам. реализирам големи печалби (напр. с някакъв нов продукт)
exporters CREAMed consumer goods from the market износителите обраха най-хубавите стоки от пазара
7. ам. разг. справям ее отлично (с)

cream bun ['kri:m,bʌn]
n кифличка/паста, пълнена с крем, склер

cream cheese ['kri:m,tʃi:z]
n сирене крема

cream-coloured ['cri:m,kʌləd]
a кремав

creamed ['kri:md]
1. на който е обран каймакът
2. разбит на крем

creamer ['kri:mə]
1. лъжица за обиране на каймак
2. центрофуга (за масло)
3. ам. купичка за крем/каймак

creamery ['kri:məri]
1. мандра, млекопреработвателен завод
2. магазин за млечни произведения, млекарница

cream-faced ['kri:m,feist]
a блед, побледнял

creaminess ['kri:minis]
1. изобилие на каймак
2. мекота, кадифеност

cream-laid ['kri:mleid]
a CREAM-LAID paper фина кремава гланцова хартия с воден знак

cream of tartar ['kri:məv'ta:tə]
n кремотартар, хим. винен камък, кисел калиев тартарат
CREAM OF TARTAR tree баобаб (Adansonia digitata)

cream puff ['kri:m,pʌf]
1. еклер
2. незначителен човек, незначително нещо

cream-wove ['kri:mwouv]
вж. cream-laid

creamy ['kri:mi]
1. с много каймак, каймаклия
2. като крем/каймак
3. прен. мек, кадифен
4. разг. изгоден

crease [kri:s]
I. n гънка, чулка, ръб (особ. на панталон), тех. фалц, ръб, огъвка
to remove the CREASEs изглаждам
II. 1. мачкам (се), измачквам (се), смачквам (се), сбръчквам (се)
2. правя ръб на (панталон)
3. тех. правя фалц на
4. ам. наранявам леко
to CREASE up laughing примирам от смях
III. вж. creese

creaseless ['kri:slis]
1. без нито една гънка
2. който не се мачка, немачкаем

crease-resistant ['kri:sri,zistənt]
вж. creaseless

creasy a набръчкан, смачкан

create [kri'eit]
1. създавам, творя, сътворявам
2. създавам, причинявам, предизвиквам, правя
3. давам (някому) титла, произвеждам
4. sl. вдигам шум/гюрултия, сърдя се, викам (about)

creation [kri'eiʃən]
1. създаване, сътворяване, сътворение
2. творба, творение, свят
the whole CREATION целият свят, всичко живо
CREATION of the brain плод на въображението
3. даване на титла, произвеждане
4. креатура
5. модел, креация, мода
that beats/licks CREATION и таз хубава, такова чудо не се е виждало
when in all CREATION кога за бога/по дяволите

creative [kri'eitiv]
a творчески, градивен, съзидателен

creativeness [kri'eitivnis]
n творческа способност/сила, творчески/градивен характер

creativity [kriei'tiviti]
n творческа способност/сила, творчески/градивен характер

creator [kri'eitə]
n създател, творец, автор, причинител

creature ['kru:tʃə]
1. (живо) същество, създание, твар, човек
we are all CREATUREs of habit всички сме жертви на навика
2. креатура, прен. оръдие
3. разг. уиски
4. attr материален
CREATURE comforts материални блага/удобства, ядене и пиене

creche [kreiʃ]
n фр. детски ясли

credence ['kri:dəns]
1. вяра, доверие
to give/attach CREDENCE to вярвам на
letter of CREDENCE препоръчително писмо
pl акредитивни писма
2. църк. масичка, на която се слага причастието (и CREDENCE table)
3. бюфет в ренесансов стил

credential [kri'denʃl]
I. a препоръчителен, акредитивен
II. 1. n обик. pl акредитивни писма, акредитиви, препоръчителни писма, препоръки
2. удостоверение за самоличност, документи, документи/книжка за правоползуване и пр

credentialled [kri'denʃld]
a снабден с акредитивни/препоръчителни писма/нужните документи

credentials n акредитивни писма

credenza [kri'denzə]
n бюфет (мебел)

credibility [,kredi'biliti]
n вероятност, правдоподобност
CREDIBILITY gap разлика между това, което се твърди, и това, което е правдоподобно

credible ['kredibl]
1. правдоподобен, за вярване
2. заслужаващ доверие

credit ['kredit]
I. 1. вяра, доверие
to give CREDIT to вярвам на
to lend CREDIT to правя да изглежда достоверен/правдоподобен, потвърждавам (слух и пр.)
2. доверие, влияние, уважение, престиж, добро име
to have CREDIT with someone имам влияние пред някого
3. уважение, признание, похвала, чест, заслуга
to give someone CREDIT for something признавам някому заслуга за нещо
I gave him CREDIT for more sense мислех го за по-умен
to take CREDIT to oneself приписвам си заслуга
to take no CREDIT for не се хваля с, не търся похвала за
be it said/it must be said to his CREDIT that прави му чест, че, в негова полза трябва да кажем, че
that is all to his CREDIT, it does him CREDIT, it reflects CREDIT on him прави му чест
to be a CREDIT to one's family/school, etc. чест/гордост съм за семейството/училището си и пр
4. фин. кредит, дълг, сума, записана на кредит, дясна/кредитна страна на счетоводна книга, актив
on CREDIT на кредит/вересия
long CREDIT дългосрочен кредит
letter of CREDIT кредитно писмо
to pay a sum to someone's CREDIT плащам сума на нечия сметка
his CREDIT is good той се ползува с доверие, има добро име
how much have I to my CREDIT? c каква сума разполагам? колко пари имам (в сметката си)
5. ам. удостоверение за завършен курс (в училище и пр.)
6. обик. рl кино, телев. имена на участвуващи във филм/предаване (и CREDIT titles)
II. 1. вярвам (на), приемам като достоверен
2. приписвам
to CREDIT someone with a quality вярвам, че някой има дадено качество
to CREDIT an invention to someone приписвам на някого изобретение
he has been wrongly CREDITed with this discovery това откритие погрешно се приписва на него
3. фин. to CREDIT a sum to someone, to CREDIT someone with a sum вписвам сума към кредитната страна/прихода на нечия сметка, кредитирам сума на някого

creditable ['kreditəbl]
a похвален, който прави чест (to)

credit account ['kreditə'kaunt]
n търг. кредитна сметка (в магазин)

credit card [kredit'ka:d]
1. търг. кредитна карта (за купуване стоки на кредит)
2. документ, който дава право да се теглят суми от клонове на банка

credit hour ['kredit'auə]
n ам. уч. брой часове, необходими за признаване на даден предмет

credit line ['kredit'lain]
1. фин. кредитен лимит
2. кино, телев. име на/бележка за участници във филм/предаване

creditor ['kreditə]
n кредитор
CREDITOR side фин. кредитна/дясна страна на счетоводна книга
CREDITOR nation държава кредитор

credit rating ['kredit'reitiŋ]
n фин. (преценка за) кредитоспособност

credit sales ['kredit'seilz]
n pl продажби на кредит

credo ['kri:dou]
n рел. символ на вярата, верую, кредо

credulity [kri'dju:liti]
n лековерие, доверчивост

credulous ['kredjuləs]
a лековерен, доверчив

creed ['kri:d]
1. рел. символ на вярата, вероучение
2. вероизповедание
3. верую, кредо, убеждение

creek [kri:k]
1. тясно заливче
2. ам. рекичка, приток
up the CREEK в затруднение, прен. натясно

creel [kri:l]
n въдичарска кошница

creep [kri:p]
I. 1. пълзя, лазя, влача се, тътря се, вия се, пълзя (за растение), ходя дебнешком
to CREEP into вмъквам се в
to CREEP out of измъквам се от, изпълзявам от
2. обземам, обладавам (за чувство)
a feeling of drowsiness crept over me обзе ме/налегна ме дрямка
old age CREEPs upon us unawares старостта идва, без да я усетим
3. подлизурствувам, пълзя
to CREEP into someone's favour спечелвам нечие благоволение чрез пълзене
4. побиват ме/полазват ме тръпки, потрепервам (от страх и пр.)
it makes my flesh CREEP тръпки ме побиват
II. 1. pl тръпки (от страх и пр.)
it gives me the CREEPs кара ме да потръпвам от страх/отвращение
2. бавно движение, пълзене, геол. бавно свличане, крип, мин. провисване на пласт
3. тех. пълзене, пластична деформация, приплъзване
4. отвор в ограда за млади животни
5. sl. подлец, мръсник, доносник, крадец

creeper ['kri:pə]
1. пълзящо/увивно растение
2. пълзящо животно
3. канджа
4. рl сп. котки, шипове
5. зоол. дърволазка (птица от сем. Ccrthiidae)
wall CREEPER стенолазка
6. sl. обувка с мека подметка

creephole ['kri:phoul]
1. дупка за измъкване/скриване
2. прен. начин да се измъкне човек, претекст, хитрина

creeping ['kri:piŋ]
1. пълзящ (за животно), пълзящ, увивен (за растение)
2. бавен, влачещ се (за движение, развитие), бавно/неусетно настъпващ/идващ
CREEPING paralysis мед. прогресивна парализа
3. подъл, подмазващ се, подлизурствуващ
CREEPING Jesus подлизурко, подлец

creep-mouse ['kri:pmaus]
1. свит, срамежлив
2. хитър, прикрит

creepy ['kri:pi]
1. зловещ, страховит, тайнствен
CREEPY story зловещ разказ, разказ, от който те побиват тръпки
2. отвратителен, гаден
3. който има чувство, че го лазят тръпки
the story made us all CREEPY тръпки ни полазиха от разказа

creepy-crawly ['kri:pikrɔ:li]
I. n разг. буболечка, насекомо, червей
II. вж. creepy

creese [kri:s]
n малайски кинжал

cremate [kri'meit]
v изгарям (тяло)

cremation [kri'meiʃn]
n кремация, изгаряне

crematorium [,kremə'tɔ:riəm]
n крематориум

crematory ['kremətəri]
n крематориум

crenate ['kri:neit]
a бот., зоол. назъбен

crenel ['krenl]
n арх. зъбер (в корниз)

crenellated ['krenəleitid]
a арх., бот. назъбен

creole ['kri:oul]
1. креол
2. мулат
3. креолски диалект в Южна Луизиана, креолски език в Хаити
4. attr креолски, мулатски, пренесен в Антилските острови (за растение)

creosote ['kriəsout]
n хим. креозот

crepe [kreip]
1. n фр. креп (не траурен)
CREPE de chine крепдешин
2. креп (суров каучук) (и CREPE rubber)

crepe paper ['kreip,peipə]
n крепирана хартия

crepe-souled ['kreip,sould]
a с подметки от натурален каучук

crepe suzette ['kreipsju'zet]
n палачинка, сервирана със запален коняк

crepitate ['krepiteit]
1. пръщя, пукам, хриптя
2. изпускам миризлива течност (за насекомо)

crept вж. creep

crepuscular [kri'pʌskjulə]
1. a книж. здрачен, сумрачен, привечерен
2. неясен, мъгляв

crescendo [kri'ʃendou]
а, n, adv муз. кресчендо

crescent ['kresnt]
I. 1. лунен сърп, полумесец
2. (къщи, построени в) полукръг
3. полумесец (емблема на турската империя)
the CRESCENT ислямът
II. 1. поет. растящ, увеличаващ се
2. с форма на полумесец, сърповиден

cresol ['kri:sɔl]
n хим. крезол

cress [kres]
n бот. кресон (Lepidium sativum)

cresset ['kresit]
n светилник, факел

crest [krest]
I. 1. гребен, качулка (на птица), грива
2. гребен (на вълна)
3. плюмаж, (гребен на) шлем
4. било (и стр.), хребет
5. връхна точка, апогей
on the CREST of the wave на върха на успеха/славата си, в апогея си
6. хер. украшение над герб, фамилен герб (на печат и пр.)
7. анат. ръб на кост
II. 1. украсявам с емблема/герб
2. правя било (на покрив)
3. изкачвам се на, превалям (било, вълна)
4. поет. надигам се, образувам гребени (за вълни)

crested ['krestid]
1. с гребен/грива, гривест, качулат
2. с емблема/герб
CRESTED note-paper хартия за писма с (фамилен) герб

crestfallen ['krestfɔ:lən]
a оклюмал, клюмнал, унил

Cretaceous a тебеширен, креден

cretacious [kri'teiʃəs]
1. геол. a варовит, варовичен, креден
2. n често CRETACIOUS креда (и CRETACIOUS Age)

Cretan ['kri:tn]
I. a критски
II. n жител на о-в Крит, критянин

cretin ['kretin]
n кретен

cretinism ['kretinizəm]
n кретенизъм

cretonne ['kretɔn]
n фр. текст. кретон

crevasse [kri'væs]
n дълбока пукнатина в ледник

crevice ['krevis]
n пукнатина, процеп

crew [kru:]
I. 1. екипаж (на кораб, самолет), моряци на даден кораб (без офицерите)
2. екип, бригада, група, сдружение
3. презр. банда, шайка
II. v участвувам в/член съм на екипажа на
III. вж. crow

crew-cut ['kru:kʌt]
n ниско подстригана коса

crewel ['kru:əl]
n вълнени конци за бродерия

crewel-work ['kru:əlwə:k]
n бродерия с вълнени конци

crib [krib]
I. 1. ясла, хранилка
2. детско креватче/кошче
3. колиба, къщичка, къщурка, стаичка
sl. къща за ограбване
to crack a CRIB ограбвам къща чрез взлом
4. хамбар, сандък
5. мин. дървена подпорна конструкция на галерия
6. карти, които играч на крибидж връща на раздаващия
7. дребна кражба, нещо откраднато, плагиат
8. уч. буквален превод, ключ
9. sl. публичен дом
II. 1. плагиатствувам, уч. преписвам, мамя, измамвам
2. крада на дребно
3. слагам ясли в (обор)
4. мин. слагам дървени подпори в (галерия)
5. затварям на тясно, ограничавам
6. хапя яслата (за кон и пр.)

cribbage ['kribidʒ]
n крибидж (вид игра на карти)

cribriform ['kribrifɔ:m]
a бот., анат. решетовиден

crick [krik]
I. n разтягане, премятане (на мускул и пр.)
II. v разтягам, премятам (мускул и пр.)

cricket ['krikit]
I. n щурец (Gryllus)
II. n сn. крикет
it isn't CRICKET не e честно/спортсменско
to play CRICKET постъпвам честно
III. v играя крикет

cricketer ['krikitə]
n играч на крикет, крикетист

cricoid ['krikɔid]
a, n анат. (на) пръстеновидния хрущял на ларинкса

crier ['kraiə]
1. ревлъо, пискун
2. глашатай (и public/town CRIER)
3. служещ в съда, който вика свидетелите и пр. (и court CRIER)

crikey ['kraiki]
int леле (божке)!

crime [kraim]
I. 1. престъпление, злодеяние
CRIME against humanity масови зверства
CRIME against nature содомия, мъжеложство
2. воен. провинение, нарушение на дисциплината
3. attr криминален (за роман и пр.)
II. v воен. обвинявам в/наказвам за нарушение на дисциплината

Crimean [krai'miən]
a кримски

crime-sheet ['kraimʃi:t]
n воен. книга за вписване на наказанията на войниците

crime-writer ['kraimraitə]
n автор на криминални романи

criminal ['kriminəl]
I. 1. престъпен, криминален
2. углавен, наказателен
CRIMINAL law наказателно право
CRIMINAL jurist/lawyer криминалист
to take CRIMINAL proceedings against повдигам наказателно преследване срещу
II. n престъпник, злодей

criminality [,krimi'næliti]
1. престъпност, престъпен характер
2. вина, виновност

criminalize ['kriminəlaiz]
v ам. правя (някого) престъпник, тласкам (някого) към престъпления

criminally ['kriminəli]
1. престъпно
2. съгласно наказателното право

criminate ['krimineit]
1. обвинявам в престъпление, инкриминирам
2. осъждам, порицавам

criminative ['kriminətiv]
a инкриминиращ, изобличителен

criminologist [,krimi'nɔlədʒist]
n криминолог

criminology [,krimi'nɔlədʒi]
n криминология

crimp [krimp]
I. n човек/агент, които подмамва/отвлича хора да станат моряци/войници
II. v отвличам/подмамвам хора да станат моряци/войници
III. 1. нагъвам, надиплям, плисирам, гофрирам
2. къдря, накъдрям, фризирам
3. нарязвам леко (месо, риба преди пърженe)
4. ам. спъвам, попречвам на, разстройвам (търговия, планове)
IV. 1. накъдряне, къдрица
2. дипла, плисе, гофриране
3. ам. спънка, пречка
to put a/the CRIMP in sl. разстройвам плановете

crimpy ['krimpi]
a къдрав, накъдрен

crimson ['krimzn]
I. a пурпурен, кърмъзен, тъмночервен, румен, кървавочервен
II. n пурпур, тъмночервен цвят, кърмъз
III. v обагрям (се), заруменявам, почервенявам, боядисвам тъмночервено

crimson rambler ['krimzn'ræmblə]
n японска роза

cringe [krindʒ]
1. свивам се (от страх, преди удар и пр.)
2. раболепнича, подмазвам се (to, before)

cringing ['krindʒiŋ]
a раболепен, мазен

cringle ['kriŋgl]
n мор. метална халка на мачтово въже, люверс

crinkle ['kriŋkl]
I. 1. набръчквам (се), начупвам (се), нагъвам (се), накъдрям (се)
2. шумоля
II. n бръчка, чупка, гънка, извивка

crinkly ['kriŋkli]
1. крепиран
2. къдрав, накъдрен

crinoid ['krainɔid]
I. a подобен на лилия
II. n зоол. криноидеа

crinoline ['krinəli:n]
1. кринолин, малакоф
2. противопожарна мрежа на кораб, кринолин

cripes [kraips]
int вулг. (о) леле

cripple ['kripl]
I. n сакат/куц човек, инвалид
II. 1. осакатявам, правя (някого) инвалид
2. намалявам, отслабям, спъвам, накърнявам, уронвам
3. правя негоден, парализирам (дейност)
ship CRIPPLEd in a storm кораб, повреден от буря

crippled ['kripld]
1. сакат, куц, хром
2. накърнен, уронен, намален, повреден

crisis ['kraisis]
n (pl crises) криза
things are coming/drawing to a CRISIS наближава кризата, настъпва решителният момент
to bring things to a CRISIS довеждам нещата до криза/до състояние, когато трябва да се вземе окончателно решение

crisis-ridden ['kraisis'ridn]
a обхванат от икономическа криза

crisp [krisp]
I. 1. хрупкав, хрускав
2. свеж, хладен, освежителен
3. отривист, отсечен, жив, оживен, решителен, твърд, ясно очертан, чист
4. къдрав, накъдрен
II. 1. изпичам добре, така че да хруска, изпичам се добре
2. изсъхвам, сбръчквам се (за листа)
3. къдря (се), накъдрям (се), крепирам (плат)
III. 1. рl. ам. тънки резенчета пържени картофи (u potato CRISPs)
2. нещо препечено
done to a CRISP препечен така, че да хруска

crispate ['krispeit]
a бот., зоол. къдрав, накъдрен

crispness ['krispnis]
1. хрупкавост, крехкост, твърдост (на сняг)
2. свежест, освежителност
3. отривистост, отсеченост, яснота, чистота, решителност
4. къдравост

crispy ['krispi]
1. къдрав
2. хрускав, хрупкав

criss-cross ['kriskrɔs]
I. 1. пресечен/пресичащ се на кръст
2. набслязан с кръстчета
II. adv прем. накриво, наопъки
everything went всичко тръгна/вървеше наопаки
III. 1. пресичане (накръст), мрежа (от пресечени линии)
2. прен. лабиринт, бъркотия
3. кръстче
IV. 1. пресичам надлъж и нашир, кръстосвам, пресичам се
2. набелязвам с пресечени линии

crit [krit]
n разг. критика

criterion [krai'tiəriən]
n (pl-ria) критерий

critic ['kritik]
1. критик
2. критикар, маханджия

critical ['kritikəl]
a критичен, критически
to be CRITICAL of someone критикувам/не одобрявам някого

criticaster [kriti'kæstə]
n критикар

criticism ['kritisizəm]
n критика, преценка
higher CRITICISM текстова критика, историческо разглеждане

criticizable ['kritisaizəbl]
a подлежащ на критика

criticize ['kritisaiz]
v критикувам, разглеждам критично, анализирам, преценявам

criticizer ['kritisaizə]
n критик, критикар

critique [kri'ti:k]
I. 1. критика, критична статия/отзив
2. умение да се критикува, умение на критик
II. v пиша критика (за), критикувам, разглеждам критично

critter ['kritə]
вулг., шег. creature

croak [krouk]
I. 1. грача, крякам, говоря/казвам с грачещ/дрезгав глас
2. предсказвам/вещая зло, гледам мрачно на бъдещето, оплаквам се
3. sl. умирам, пуквам, хвърлям топа
4. sl. убивам, светявам маелото на
II. n грач (ене), крякане

croaker ['kroukə]
1. птица, която грачи/кряка, човек, който говори/кашля дрезгаво
2. черногледец, песимист, мърморко

croaking ['kroukiŋ]
a крякащ, грачещ, дрезгав

croaky ['krouki]
a крякащ, грачещ, дрезгав

Croat ['krouæt]
вж. croatian ii

Croatian [krou'eiʃən]
I. a хърватски
II. 1. хърватин
2. хърватски език

crochet ['krouʃei]
I. 1. плетене на една кука
in CROCHET плетен на една кука
2. плетиво на една кука
II. v плета на една кука

crochet-hook ['krouʃeihuk]
n кука за плетене

crocidolite [krou'sidəlait]
n минер. железен/натриев силикат, син азбест

crock [krɔk]
I. 1. глинен съд
2. чиреп
II. 1. разг. стар мършав кон, кранта
2. разг. инвалид, човек, които не го бива вече
3. sl. разнебитена машина/кола, таратайка
4. ам. разг. вечно оплакващ се пациент (който си въобразява, че е болен)

crockery ['krɔkəri]
n глинени/фаянсови съдове

crocodile ['krɔkədail]
1. крокодил
CROCODILE tears крокодилски сълзи
2. разг. ученици в колона по двама

crocus ['kroukəs]
1. минзухар
(autumn) CROCUS кърпикожух (Colchicum autumnale)
2. прах от железен пероксид (за полиране), хим. крокус

croesus ['krilsəs]
n Крез, богаташ

croft ['krɔft]
1. парче обработваема земя, непосредствено до къщата
2. малък зсмеделски имот

crofter ['krɔftə]
п дребен земеделски стопанин, арендатор

cro-magnon [krou'mænjən]
a археол. кроманъонски

cromlech ['krɔmlek]
1. n археол. кромлех, долмен, мегалитен гроб
2. кръг от изправени мегалити

cromorna [krɔ'mɔ:rn]
n муз. крумхорн (старинен духов инструмент)

cromorne [krɔ'mɔ:rn]
n муз. крумхорн (старинен духов инструмент)

crone [kroun]
1. старуха, стара вещица
2. стара овца

crony ['krouni]
n стар/близък приятел

croock [krɔk]
1. изтощавам, карам да рухне, правя негоден (u с up)
2. to CROOCK up рухвам, изтощавам се, разсипвам се

crook [kruk]
I. 1. овчарска гега
2. владишки жезъл
3. кука, гага, нещо извито, извивка, завой
4. sl. мошеник, професионален крадец/престъпник
on the CROOK с измама, по нечестен начин
II. 1. извивам като гега/кука
2. хващам с гега/кука
3. извивам (се)
4. ам. sl. измамвам, крада, открадвам
a to CROOK the elbow/one's little finger пия, напивам се
III. 1. изкривен, извит
2. разг. нечестен, неприятен
3. австр. разг. болен
to go CROOK (раз) ядосвам се

crooked ['krukid]
1. извит, изкривен, разкривен, прегърбен
2. уродлив
3. нечестен, прен. тъмен, придобит по нечестен начин
4. извратен

crookedness ['krukidnis]
1. извитост, изкривеност, разкривеност, прегърбеност
2. уродливост
3. нечестен/тъмен характер
4. извратеност

croon [kru:n]
I. v тананикам тихо и монотонно, напявам
II. n тихо, монотонно тананикане, напяване

crooner ['kru:nə]
n (естраден) певец на тихи сантиментални песни

crop [krɔp]
I. 1. посев, култура, реколта, годишна продукция
land under CROP засята площ
land out of CROP незасята площ
2. куп, маса, голямо количество
a CROP of lies куп лъжи
3. гуша (на птица)
4. дръжка на камшик, малък камшик за езда
5. цяла одрана кожа на животно
6. късо подстригана коса
prison CROP съвсем ниско остригана коса
7. отрязано парче/край на ухо на животно (за белег)
8. геол. вж. outcrop
the new CROP of students новите студенти
II. 1. отрязвам, подрязвам, кастря, подкастрям, стрижа, остригвам
close CROPped hair ниско остригана коса
2. паса, опасвам, хрупам
3. сея, засявам (with)
4. давам реколта, раждам, събирам (реколта), жъна, ожънвам
crop out геол. показвам се/излизам на повърхността, появявам се/излизам отново (за петно, порок и пр.)
crop up явявам се ненадейно, изниквам, раста бързо
crop out

crop-dust ['krɔpdʌst]
v пръскам посеви с препарати

crop-eared ['krɔpiəd]
1. кръпоух, с подрязани уши
2. ниско остриган

cropland ['krɔplænd]
n обработваема/подходяща за обработване земя

cropper ['krɔpə]
1. човек, който подрязва/кастри, жетвар, косач, уред за подрязване, жетварка (машина)
2. растение, култура
good/poor CROPPER култура, която дава много/малко плод, добра/слаба култура
3. земеделец
4. гълъб с голяма гуша
5. разг. падане, тупване, провал, крах, неуспех
to come a CROPPER разг. падам, строполясвам се, пропадам (напр. на изпит), провалям се, претърпявам крах

croquet ['kroukei]
I. 1. крокет
2. крокиране
II. v сп. крокирам

croquette [krou'ket]
n кюфте (нце), топче, крокет

crore [krɔ:]
n десет милиона рупии

crosier ['krouʒə]
n владишки жезъл, владишки сан

cross [krɔs]
I. 1. кръст (и прен.)
to bear o/s CROSS нося кръста си
to take up one's CROSS поемам кръста си
no CROSS no crown без мъка няма сполука
to take the CROSS ист. ставам кръстоносец
2. the CROSS християнството, християнският свят
3. кръст (орден)
4. неприятност, разочарование, пречка, възражение
5. кръстче
напрeчна чертичка на буквата t
to make one's CROSS подписвам се с кръстче
6. биол. кръстосване (between... and), кръстоска, хибрид
7. кръстопът
8. веревно парче плат
on the CROSS на верев, диагонално
9. сп. тайно споразумение (между боксъори и пр.)
10. sl измама, шашма
on the CROSS по нечестен начин, мошенически
II. 1. кръстосвам
2. пресичам, (пре) минавам през, прекосявам, пресичам се (за линии, пътища)
to CROSS the Styx умирам
to CROSS someone's path срещам някого, попадам/мяркам се пред очите на някого, изпречвам се на пътя на някого (и прен)
3. refl. кръстя се, прекръствам се
4. слагам чертичка (на буквата t)
5. фин. барирам (чек)
6. срещам се, разминавам се (за писма)
7. преча/попречвам на, противя се на, отивам против волята на
to be CROSSed in love не ми провървява в любовта
8. sl. измамвам, подхлъзвам
9. биол. кръстосвам (се)
to CROSS someone's palm with money/silver подкупвам някого, давам пари на врачка и пр. (за да ми гледа)
it CROSSed my mind дойде ми наум, мина ми през ума
CROSS my heart! честна дума! честен кръст!
to CROSS a horse яхвам кон
to CROSS a letter пиша напреко върху написана вече страница на писмо
to keep one's fingers CROSSed прен. стискам палци
cross off зачерквам, задрасквам
cross over пресичам (улица и пр.)
to CROSS over to England отивам в Англия (през Ламанша)
cross out-cross-off
III. 1. напречен, пресичащ се с друг
2. противен, обратен, противоположен (to)
3. противен, насрещен, неблагоприятен (за вятър)
4. разг. сърдит, ядосан, раздразнен
as CROSS as two sticks/as a bear with a sore head разлютен, вбесен
to be CROSS with someone сърдит/ядосан съм на някого
CROSS word лоша дума
5. биол. хибриден, кръстосан

cross action ['krɔs'ækʃn]
n юр. насрещен иск

crossbar ['krɔsba:]
n стр. напречна греда, напречник, разпънка, траверса

crossbeam ['krɔsbi:m]
n стр. напречна греда

cross-bearer ['krɔsbɛərə]
n човек, който носи кръста при църковни процесии

cross-bearings ['krɔsbɛəriŋz]
n pl мор. допълващи се ориентировъчни данни

cross-bedding ['krɔs,bediŋ]
n геол. напречни/пресичащи се mластове

crossbench ['krɔsbentʃ]
1. n парл. банка в парламента, на която седят независими депутати
2. attr независим, безпристрастен

crossbencher ['krɔsbentʃə]
n парл. независим депутат

crossbill ['krɔsbil]
n зоол. кръсточовка (Loxia curvirostra)

crossbones ['krɔsbounz]
n pl изображение на две кръстосани кости като символ на смъртта

crossbow ['krɔsbou]
n ист. арбалет

crossbred ['krɔsbred]
a кръстосан, хибриден

crossbreed ['krɔsbri:d]
I. n кръстоска, хибрид
II. v (-bred) кръстосвам, създавам хибрид (и)

cross-bun ['krɔsbʌn]
n кръгла кифла с кръстче отгоре, която се яде на Велики петък (обик. hot CROSS-BUN)

crosscheck ['krɔstʃek]
v търг. проверявам повторно (по друг начин)
n търг. повторна проверка

cross-counter ['krɔskauntə]
n бокс крос

cross-country ['krɔskʌntri]
1. сп. кроc, надбягване през пресечена местност
2. attr през пресечена местност

cross-cultural ['krɔs,kʌltʃərəl]
a съпоставящ двe различни култури

cross-current ['krɔskʌrənt]
1. вторично/напречно течение
2. прен. противоположна/обратна/опозиционна тенденция

crosscut ['krɔskʌt]
I. a отрязан напреко
II. 1. отрязвам напреко
2. пресичам
III. 1. пряк път
2. cross-section

cross-division ['krɔsdiviʒən]
n разделяне на групи по различни показатели, така че да се получат застъпващи се подгрупи

crosse [krɔs]
n ракета за играта лакрос

cross-examination [,krɔsig,zæmi'neiʃn]
1. n юр. разпит на свидетел от адвоката на противната страна
2. кръстосан разпит

cross-examine ['krɔsig'zæmin]
1. v юр. разпитвам свидетел на противната страна
2. подлагам на кръстосан разпит

cross-eyed ['krɔsaid]
a кривоглед

cross-fertilization ['krɔs,fə:tili'zeiʃn]
1. бот. кръстосано опрашване, хибридизация
2. зоол. кръстосано оплождане

cross-fertilize ['krɔs'fə:tilaiz]
v извършвам кръстосано опрашване/хибридизация/оплождане

cross-fire ['krɔsfaiə]
n воен. кръстосан огън (и прен.)

cross-grained ['krɔsgreind]
1. с напречни/неправилни жилки (за дървесина)
2. опак, който ни се води, ни се кара

cross-hatch ['krɔshætʃ]
v изк. гравирам с напречни щрихи

cross-head ['krɔshed]
n подзаглавие (във вестник)
n тех. плъзгач, кръстоглав, кръстовка

cross-heading ['krɔshediŋ]
n подзаглавие (във вестник)

cross-index ['krɔsindeks]
v правя препратки

crossing ['krɔsiŋ]
1. преминаване, пресичане
to have a good CROSSING преминавам (море, Ламанша) при хубаво време
2. пресечка на улица, кръстопът, пресичане на жп. линии
pedestrian CROSSING пресечка за пешеходци
studded CROSSING пресечка, набелязана с металически знаци по паважа
overhead CROSSING мост на шосе над жп. линия/магистрала
underground CROSSING тунел за шосе под жп. линия/магистрала
3. биол. кръстосване, хибридизация
4. фин. бариране на чек
5. опозиция, възпротивяване, отиване против волятана някого

crossing-sweeper ['krɔsiŋ,swi:pə]
n уличен метач

cross-jack ['krɔsdʒæk]
n мор. четвъртито платно на малък едномачтов кораб

cross-legged ['krɔslegd]
a, adv с кръстосани крака, по турски

crosslet ['krɔslit]
n кръстче (особ. на герб)

crossly a сърдито, ядосано

crossness n сърдитост

crossover ['krɔsouvə]
1. прелез, надлез, подлез
2. преминаване, пресичане
3. биол. преминаване на ген (и) от един хромозом в друг
4. женска дреха, която се загръща отпред
5. ам. човек, гласуващ за партия, която не е поддържал досега

crosspatch ['krɔspætʃ]
n мърморко, вечно недоволен човек

crosspiece ['krɔspi:s]
n стр. напречна дъска, траверса, напречник

cross-points ['krɔspɔints]
n pl жп. двойна стрелка

cross-pollinate ['krɔs'pɔlineit]
v бom. извършвам кръстосано опрашване

cross-pollinize ['krɔs'pɔlinaiz]
v бom. извършвам кръстосано опрашване

cross-purposes ['krɔs,pə:pəsiz]
n pl противоречиви цели/намерения, противоречия, недоразумения
to be at CROSS-PURPOSES не се разбираме един друг, пречим си, преследваме различни цели

cross-question ['krɔskwestʃən]
вж. cross-examine

cross-refer [,krɔsri'fə:]
v (-rr-) препращам (към страница-в книга, списък и пр.)

cross-reference ['krɔs,refərəns]
I. n препратка (в книга и пр.)
II. вж. cross-refer

crossroad ['krɔsroud]
n напречен път, път, който се отклонява от друг
рl пресечка, кръстопът (и прен.)
at the CROSSROADs прен. на кръстопът

crossruff ['krɔsrʌf]
v карти давам възможност на партнъора си да цака и той прави същото за мен

cross-rule ['krɔsru:l]
v разчертавам на квадрати

cross-section ['krɔssekʃən]
I. 1. напречно сечение (и прен.), напречен разрез, профил (на път и пр.)
2. физ. (ефективно) сечение (при ядрен процес)
II. 1. разрязвам напреко, правя напречен разрез
2. установявам профил (на път и пр.)

cross-staff ['krɔssta:f]
n жезъл на архиепископ

cross-stitch ['krɔsstitʃ]
n кръстат бод, кръстчета

cross-street ['krɔsstri:t]
n напречна улица, странична улица, пресечка

cross-talk ['krɔstɔ:k]
1. n разг. преплитане на телефонни разговори
2. размяна на остроумия/остри думи, пререкание

cross-tie ['krɔstai]
1. n тех. траверса
2. напречна връзка

crosstrees ['krɔstri:z]
n pl мор. напречни греди на горната част на мачта, на които се прикрепят въжетата, салинг

cross-voting ['krɔsvoutiŋ]
n гласуване против собствената партия

crossway ['krɔswei]
вж. crossroad

crossways ['krɔsweiz]
вж. crosswise

crosswind ['krɔswind]
n насрещен/неблагоприятен вятър

crosswise ['krɔswaiz]
adv на кръст, кръстообразно, напряко

crossword ['krɔswə:d]
n кръстословица

crossword puzzle ['krɔswə:d,pʌzl]
n кръстословица

crosswort ['krɔswə:t]
n бот. кръстовидно енъовче (Galium crutiatum)

crotch [krɔtʃ]
n чатал, разклон

crotchet ['krɔtʃit]
1. муз. четвъртина нота
2. приумица, прищявка, каприз
3. кука, кукичка

crotchety ['krɔtʃiti]
a своенравен, капризен, пълен с приумици

croton ['kroutən]
n бот. растение от семейството на млечките (Croton tiglium)

crouch [krautʃ]
I. 1. навеждам (се), свивам (се), стоя приведен/свит
2. лежа на земята готов да скоча
3. прен. кланям се, подмазвам се
II. n свиване, свито/легнало положение

croup [kru:p]
I. n мед. круп
II. n задница (на кон)

croupe [kru:p]
n задница (на кон)

croupier ['kru:piə]
1. крупие
2. заместник-председател на официален банкет

crouton ['kru:tɔn]
n фр. пържено кубче хляб (за супа)

crow [krou]
I. 1. гарван, врана, гарга
2. кукуригане
cock CROW първи петли, зора
at cock CROW призори
3. гукане (на бебе)
4. crowbar
white CROW рядкост
as the CROW flies по права/въздушна линия
to have a CROW to pluck with someone прен. имам да си оправям сметки с някого
II. 1. кукуригам, пея
2. гукам (за бебе)
3. ликувам, тържествувам, злорадствувам
4. хваля се, перча се

crowbar ['krouba:]
n тех. железен лост, барамина

crowberry ['krouberi]
1. храстовидно растение с черни ягодовидни плодове (Eimpetrum nigrum)
2. плодът на това растение
3. aм. вид червена боровинка

crowd [kraud]
I. 1. тълпа, навалица, блъсканица
the CROWD пренебр. тълпата
to go with/move with/follow the CROWD прен. следвам тълпата, вървя подир тълпата
he might pass in a CROWD не е толкова лош, не е по-лош от другите
2. разг. група, компания
3. маса, куп, много
II. 1. трупам се, тълпя се, напирам (често с together, round)
2. блъскам (се), наблъсквам (се), натъпквам (се), тълпя се в, препълням
to CROWD into a room наблъсквам се в стая
to CROWD people into a room, to CROWD a room with people наблъсквам хора в стая, препълням стая с хора
to CROWD a street тълпя се по улица
3. блъскам, натискам (някого) в тълпа, притеснявам (и прен.), настоявам да си плати дълга
to CROWD someone off the sidewalk изблъсквам някого от тротоара
4. мор. вдигам/разпервам повече платна (и с on)
crowd in тълпя се, заобикалям (round)
нахлувам в ума (upon)
memories CROWDed in upon me спомени нахлуха в ума ми
crowd out избутвам, изблъсквам
pass не остава място за мен
III. n муз. крут (древен келтски лъков инструмент)

crowded ['kraudid]
1. претъпкан, препълнен (with), многолюден
2. натъпкан, наблъскан, притиснат
CROWDED program претрупана програма
to be CROWDED for time много съм претрупан, не ми стига времето

crowfoot ['kroufut]
1. (pl crowfoots) бот. лютиче, лютиково растение (Ranunculus)
2. (pl crowfeet) мор. въжета, излизащи радиално от общ скрипец

crown [kraun]
I. 1. корона, царска/кралска/императорска власт
to come to the CROWN, to take the CROWN идвам/качвам се на престола
speech for the CROWN реч на прокурора
2. венец, венче
3. коронка (на зъб)
4. бот. корона (на дърво), коронка (на цвете)
5. теме, прен. глава
from CROWN to foot от глава (та) до пети (те)
6. ист. крона (англ. монета от пет шилинга)
7. дъно (на шапка)
8. връх (и прен.), прен. венец, корона, поет. апогей
9. гребен (на птица)
10. crown-glass
11. формат на хартия-англ
16. 5 на 21 инча (за печат) и 15 на 19 инча (за чертане), aм. 15 на 19 инча (за писане)
12. най-изпъкнала/висока част (на свод и пр.)
13. венец (на колело)
14. мор. пета (на котва)
15. бот. ризом
the CROWN of the year есента
II. 1. коронясвам
to CROWN someone king коронясвам някого за цар/крал
2. прен. увенчавам, украсявам
the end CROWNs the work краят увенчава делото
3. издигам се/стоя на върха на
4. завършвам, върховен момент съм на
to CROWN (it) all като връх на всичко, ирон. на всичко отгоре
that CROWNs all! само това липсваше
5. поставям коронка (на зъб)
6. sl. удрям по главата

crown colony ['kraun'kɔləni]
n често CROWN COLONY британска колония без право на самоуправление

crown court ['kraun'kɔ:t]
n наказателен съд

crown derby ['kraun'da:bi]
n порцеланови изделия от гр. Дарби

crown-glass ['kraungla:s]
n хим. кронглас

crowning ['krauniŋ]
a висш, върховен
CROWNING folly връх на глупостта, най-голямата глупост

crown-land ['kraunlænd]
n кралска земя

crown law ['kraunlɔ:]
n юр. наказателно право

crown lawyer ['kraunlɔ:jə]
n прокурор, държавен адвокат

crown office ['kraun,ɔfis]
n подделение на Чансъри (вж. Chancery)

crown of thorns ['kraunəv,θɔ:nz]
n зоoл. вид тихоокеанска морска звезда (Acanthaster planci)

crown prince ['kraunprins]
n престолонаследник, нем. ист. кронпринц

crown princess ['kraunprin,ses]
1. престолонаследница
2. съпруга на престолонаследник

crown saw ['kraunsɔ:]
n мед. трепан, цилиндричен трион

crown-wheel ['kraunwi:l]
n тех. корона

crown witness ['kraun'witnis]
n юр. свидетел на прокурора

crow's foot ['krouzfut]
1. обик. pl бръчки около очите
2. воен. ист. метална топка с шипове, употребявана като препятствие
3. crowfoot

crow's nest ['krouznest]
1. гнездо на гарван/врана
2. мор. марс
3. висок наблюдателен пост

croze [krouz]
n вътор (на бъчва)

crozier вж. crosier

cruces вж. crux

crucial ['kru:ʃəl]
1. решаващ, решителен
2. критически, съдбоносен

crucian ['kru:ʃən]
n зоол. каракуда (Carassius carassius)

crucian carp ['kru:ʃənka:p]
n зоол. каракуда (Carassius carassius)

cruciate ['kru:ʃiet]
a кръстовиден

crucible ['kru:sibl]
1. тигел, огнище в шахтна пещ
CRUCIBLE steel тигелна/инструментална стомана
2. прен. тежко изпитание

crucifer ['kru:sifə]
1. cross-bearer
2. бот. кръстоцветно растение

cruciferous [kru'sifərəs]
a бот. кръстоцветен

crucifix ['kru:sifiks]
1. разпятие
2. кръст

crucifixion [,kru:si'fikʃən]
n разпъване на кръст (и прен.), смърт върху кръста

cruciform ['kru:sifɔ:m]
a кръстовиден

crucify ['kru:sifai]
1. разпъвам на кръст (и прен.)
2. измъчвам, преследвам
3. потискам (страсти)

crud [krʌd]
1. n sl. прен. боклук, глупости, неприятен/гаден човек
2. (въображаема) болест

crude [kru:d]
I. 1. суров, необработен, непречистен, нерафиниран
2. груб, недодялан
3. необмислен, недообработен, грубо изработен, нескопосан, примитивен
4. гол (за факт и пр.)
5. ярък, крещящ (за цвят и пр.)
6. зелен, недозрял (за плод)
CRUDE food мед. несмилаема храна
II. n суров нефт/петрол

crudely ['kru:dli]
1. грубо, примитивно
2. остро, рязко

crudity ['kru:diti]
1. грубост, недодяланост, примитивност
2. необработеност
3. грапавина (на стил и пр.)
4. рl груби постъпки/забележки, простащини

cruel [kruəl]
1. жесток
2. мъчителен

cruelly a жестоко

cruelty ['kruəlti]
n жестокост

cruet ['kru:it]
1. шишенце за оцет/зехтин и пр
2. църк. потир
3. cruet-stand

cruet-stand ['kru:itstænd]
n прибор с шишенца за оцет, зехтин и пр

cruise [kru:z]
I. 1. обикалям/пътувам по море, кръстосвам моретата, патрулирам (море-по време на война)
2. пътувам (over, about, through), кръстосвам, обхождам, обикалям улиците
cruising taxi такси, което се движи бавно и чака клиенти
3. ав. летя с крайцерска скорост
II. n пътуване (по море), кръстосване по моретата, крайцероване, патрулиране, екскурзия

cruise missile ['kru:z'misail]
n воен. крилата ракета

cruiser ['kru:zə]
1. мор. кръстосвач, крайцер
2. патрулираща лодка, полицейска кола
3. моторница с кабина за живеене (u cabin CRUISER)
4. участник в екскурзия/пътуване, екскурзиант

cruiser weight ['kru:zə,weit]
n сn. (боксъор от) полутежка категория

cruising ['kru:ziŋ]
a пътен (за скорост)

cruller ['krʌlə]
n бухтичка

crumb [krʌm]
I. 1. троха
fried in bread CRUMBs паниран
2. среда на хляб
3. прен. трошица, нещо мъничко
a few CRUMBs of information/comfort дребни сведения/нищожна утеха
4. sl. противен човек, тип
CRUMBs! я гледай!
II. 1. троша, натрошавам, надробявам
2. панирам, сгъстявам с трохи хляб
3. очиствам трохите от

crumble ['krʌmbl]
I. 1. роня (се), троша (се), раздробявам (се), разпадам се (away)
2. разпадам се (за държава), рухвам
his hopes CRUMBLEd to dust надеждите му рухнаха
the soil is crumbling away under their feet те губят почва под краката си
II. n готв. вид шарлота (сладкиш)

crumbly ['krʌmbli]
a трошлив, ронлив

crummy ['krʌmi]
a sl. долнокачествен, калпав, кофти, мръсен

crump [krʌmp]
I. 1. удрям силно, бъхтя
2. експлодирам с трясък
II. 1. силен удар
2. експлозия, снаряд, бомба

crumpet ['krʌmpit]
1. препечена питка
2. sl. глава, тиква
off one's CRUMPET побъркан, смахнат
3. sl. (хубаво) гадже, мацка

crumple ['krʌmpl]
I. 1. мачкам (се), смачквам (се), набръчквам (се), сбръчквам (се), сгърчвам (се)
2. обик. с up падам духом, рухвам, сразявам (противник)
II. n бръчка, гънка

crunch [krʌntʃ]
I. 1. хрускам, хрупам
2. хрущя, скриптя, скърцам (за сняг, чакъл и пр.)
to CRUNCH through the snow вървя по скриптящия сняг
our feet CRUNCHed the gravel чакълът скърцаше под краката ни
II. 1. хрускане, хрупане
2. скърцане, скриптене, хрущене
3. критическо положение
when it comes to the CRUNCH when the CRUNCH comes разг. когато допре ножът до кокала

crunchy ['krʌntʃi]
a хрупкав, скриптящ, скърцащ

crupper ['krʌpə]
1. подопашник (на седло)
2. задница (на кон)

crural ['kruərəl]
a анат. бедрен

crusade [kru:'seid]
I. 1. ист. кръстоносен поход (и прен.)
2. прен. поход, кампания, акция
II. v тръгвам на/участвувам в кръстоносен поход/акция/кампания, водя кампания
опълчвам се, боря се (against)

crusader [kru:'seidə]
n кръстоносец

cruse [kru:z]
n ост. делва, стомна
widows's CRUSE неизчерпаем запас

crush [krʌʃ]
I. 1. смачквам (се), мачкам (се), изстисквам (плод)
to CRUSH one's finger in the door премазвам си пръста на вратата
2. натъпквам (се), наблъсквам (се) (in, into, through)
they all tried to CRUSH into the front seats всички се мъчеха да се натъпчат на предните места
to CRUSH one's way through a crowd пробивам си път/блъскам се през тълпа
several people were CRUSHed to death няколко души бяха прегазени от тълпата
3. разтрошавам, раздробявам, разбивам (камъни и пр.), смилам (се)
CRUSHed stone чакъл
4. прен. унищожавам, сразявам, смазвам (враг и пр.), съкрушавам, потъпквам, потушавам (въстание и пр.), карам да рухне (надежда и пр.)
5. изпивам (чаша и пр.)
crush down мачкам, смачквам, раздробявам, разбивам, потушавам, потъпквам, сразявам
crush out изстисквам (сок от плод и пр.)
crush down, смачквам, изгасявам (цигара)
crush up счуквам (на прах)
crush out, смачквам (на топка), смествам се, сгъстявам се, отмествам се
II. 1. разбиване, разтрошаване
2. тълпа, навалица, блъсканица, тъпканица, разг. много гости, купон
3. (питие от) плодов сок, нектар
4. увлечение, любов, любим (а), гадже
to have a CRUSH on лапнал съм по, влюбен съм в
to get a CRUSH on лапвам по, влюбвам се в

crush-bar ['krʌʃba:]
n бюфет (в театър и пр.)

crush-barrier ['krʌʃbæriə]
n преграда (за задържане на тълпа)

crusher ['krʌʃə]
1. тех. трошачка, мелница
2. тежък/смазващ удар (и прен.), тежък укор
3. sl. полицай

crush-hat ['krʌʃhæt]
n клак, сгъваем цилиндър (шапка)

crushing ['krʌʃiŋ]
a унищожаващ, съкрушителен, смазващ, сразяващ

crush-room ['krʌʃrum]
n фоайе (в театър)

crust [krʌst]
I. 1. кора (и земна, на хляб и пр.), коричка
2. бот., зоол. кора, черупка
3. утайка (от вино в бутилка)
4. метал. настил, налеп от шлака
5. sl. нахалство
II. v хващам/образувам кора, покривам (се) с кора
втвърдявам се (с over)

crustacean [krʌs'teiʃən]
I. a зоол. ракообразен
II. n ракообразно (животно)

crustaceous [krʌs'teiʃəs]
a зоол. ракообразен, бот., зоол. с черупка/кора

crustal ['krʌstəl]
a на земната и пр. кора

crusted ['krʌstid]
1. покрит с кора
2. стар, достопочтен
3. прен. закостенял (за навик и пр.)
CRUSTED ignorance твърдоглаво невежество
4. прен. остарял (за теория и пр.)
5. с утайка (за вино и пр.)

crustiness ['krʌstinis]
n свадливост, раздразнителност, острота

crusty ['krʌsti]
1. с/като/от кора, покрит с (дебела) кора, твърд
2. свадлив, раздразнителен, остър, рязък

crutch [krʌtʃ]
I. 1. патерица
a pair of CRUTCHes патерици
on CRUTCHes с патерици
2. тех. раздвоена опора, вилка (на велосипед и пр.)
3. чатал (на панталон и пр.)
4. прен. опора, подкрепа
II. 1. подкрепям (на патерици)
2. закрилям

crux [krʌks]
n (pl cruxes, cruces) трудност, труден проблем, загадка, основен/централен въпрос/пункт
the CRUX of the matter основният/неразрешеният проблем

cruzeiro [kru'zɛərou]
n крузейро (бразилска парична единица)

cry [krai]
I. 1. викам, рева, крещя, надавам вик/рев, извиквам, възкликвам, вия, рева, лая
an evil that cries for remedy крещящо зло
to CRY shares/halves искам си частта, искам да делим поравно
2. плача, рева
to CRY one's eyes/heart out изплаквам си очите, плача сърцераздирателно
to CRY oneself to sleep заспивам с плач
3. разгласявам, обявявам, рекламирам (стока)
to CRY stinking fish хуля собствената си стока, изкарвам кирливите си ризи наяве
to CRY shame on осъждам, порицавам
for CRYing out loud! разг. за бога! дявол да го вземе!
cry away плача силно/неспирно, изплаквам си (мъката) и ми олеква
cry down осъждам, порицавам, омаловажавам, подценявам, заглушавам (някого) с викове, отхвърлям (с протестни вихове)
cry off отказвам се от (сделка, уговорка и пр.)
cry out извиквам, викам, възклицавам, обявявам на всеуслошание
to CRY out against протестирам шумно против
to CRY out for искам, изисквам, прен. плача за
cry up превъзнасям, възхвалявам, хваля
II. 1. вик, рев, крясък, писък, вой, лай
much/great CRY and little wool много шум за нищо
to give/set up/raise/utter a CRY надавам вик
within CRY докъдето ти се чува/стига гласът
2. плач, рев
to have a good CRY наплаквам се (хубаво), давам воля на сълзите си
to have one's CRY out наплаквам се
3. (по) вик, призив, апел, пол. лозунг
to follow the CRY присъединявам се към дадено движение, нареждам се под лозунга/призива
the popular CRY гласът на народа
4. мълва, слух, общо мнение/искане
5. хайка
6. реклама, рекламиране, вик на уличен продавач (за рекламиране на стоката му)
a far/long CRY from много далеч от, съвсем различен от (очакваното)
to be in full CRY преследвам устремено с лай, прен. преследвам/нападам яростно
he fled with the street in full CRY after him той хукна да бяга, сподирен от всички хора на улицата

cry-baby ['kraibeibi]
n плачлъо, ревлъо

cryer вж. crier

crying ['kraiiŋ]
1. плачещ, ревящ, викащ
2. крещящ, въпиющ (за нужда, неправда и пр.), флагрантен
CRYING shame безобразие

cryobiology [,kraiəbai'ɔlədʒi]
n изучаване въздействието на много ниски температури върху биологичните системи

cryochemistry [,kraiə'kemistri]
n химия на ниските температури

cryogen ['kraiədʒen]
n охладителна смес

cryogenic [kraiə'dʒenik]
a нискотемпературен

cryogenics [kraiou'dʒeniks]
n физика на ниските температури

cryogeny [krai'ɔdʒeni]
n физика на ниските температури

cryolite ['kraiəlait]
n минер. криолит

cryostat ['kraiəstæt]
n физ. апарат за поддържане на постоянна ниска температура

cryosurgery [kraiə'sə:dʒəri]
n хирургия/упойка чрез дълбоко охлаждане

cryotherapy [kraiə'θerəpi]
n мед. криотерапия

crypt [kript]
n подземие, крипта, гробница

cryptic ['kriptik]
1. загадъчен, таен, тайнствен, потаен, неясен, неразбираем, неразгадаем
2. зоол. прикриващ, защитен (за цвят и пр)

cryptogam ['kriptəgæm]
n бот. тайнобрачно/криптогамно растение

cryptogamic [,kriptə'gæmik]
a бот. тайнобрачен, криптогамен

cryptogamous [krip'tɔgəməs]
a бот. тайнобрачен, криптогамен

cryptogenic [,kriptə'dʒenik]
a криптогенен, с неизвестен/неизяснен произход (за болест)

cryptogram ['kriptəgræm]
n криптограма, тайнопис, шифрован текст

cryptograph ['kriptəgra:f]
1. cryptogram
2. тайно писмо, шифър, код
3. машина за (де) шифриране

cryptographer [krip'tɔgrəfə]
n човек, който (де) шифрира текстове

cryptomeria [,kriptə'miəriə]
n криптомерия, вид вечнозелено иглолистно растение (Cryptomeria japonica)

cryptonym ['kriptənim]
n тайно име

crystal ['kristl]
I. 1. кристал, кварц
CRYSTAL clear бистър/ясен като кристал, прен. ясен като бял ден, съвсем ясен
2. кристални изделия/стъкло, кристал
3. стъкло на часовник
4. рад. детекторен/кварцов кристал
II. 1. кристален
2. прен. бистър, чист, прозрачен, ясен

crystal ball ['kristl'bɔ:l]
n магическа кристална топка за гадаене

crystal detector ['kristldi'tektə]
n рад. кристален детектор

crystal gazing ['kristl'geiziŋ]
n гадаене с магическа кристална топка

crystalline ['kristəlain]
вж. crystal

crystalline lens ['kristəlain,lens]
n анат. кристалин

crystallize ['kristəlaiz]
1. кристализирам
2. добивам/давам определена/ясна форма (на мисли, планове и пр.), изяснявам (се)
3. захаросвам (се)

crystallography [,kristə'lɔgrəfi]
n кристалография

crystal set ['kristil'set]
n рад. кристален/детекторен приемник, детектор

ctenoid ['ti:nɔid]
a зоол. гребеновиден

cub [kʌb]
I. 1. зверче, малко животно (мече, вълче и пр.), кутре, кученце, малка акула
2. шег., пренебр. хлапе, хлапак, невъзпитан младеж
3. новак, чирак, неопитен репортер
4. вълче (бойскаут от 8-11 годишна възраст)
II. 1. куча се, раждам (за лисица и пр.)
2. ходя на лов за млади лисици

cubage ['kju:bidʒ]
n кубатура

Cuban ['kju:bən]
I. a кубински
II. n кубинец

cubature ['kjubətʃə]
1. кубатура, обем, кубическо съдържание
2. изчисляване на кубическото съдържание

cubbish ['kʌbiʃ]
a невъзпитан, груб, недодялан

cubby ['kʌbi]
n уютно местенце, бърлога

cubby-hole ['kʌbihoul]
1. cubby
2. ам. преграда за писма и пр. в писалищна маса/картотeка и др

cube [kju:b]
I. 1. мат. куб
the CUBE of three три на куб
the CUBE root of корен кубичен/трети от
2. (кубична) бучка (захар), паве
II. 1. мат. повдигам на куб/на трета стeпен
2. определям кубатурата/обема на
3. нарязвам на кубчета, нарязвам леко (пържола и пр.) преди пържене

cubic ['kju:bik]
a кубичен, кубически

cubical ['kju:bikəl]
a кубичен, кубически

cubicle ['kju:bikl]
n преградена кабинка в обща спалня и пр

cubiform ['kju:bifɔ:m]
a кубовиден, кубичен

cubism ['kju:bizəm]
n изк. кубизъм

cubit ['kju:bit]
1. аршин, лакът (мярка за дължина)
2. анат. лакътна кост

cuboid ['kju:bɔid]
I. a кубовиден, кубичен
II. 1. анат. кубовидна кост
2. мат. кубоид

cucking-stool ['kʌkiŋ'stu:l]
n позорен стълб (с който потапяли дребни нарушители, свадливи жени и. пр. във водата)

cuckold ['kʌkəld]
I. n прен. рогоносец
II. v слагам рога на, изневерявам на

cuckoo ['kuku:]
I. 1. кукувица (Cuculus canorus)
2. кукане
3. разг. глупак, глупчо, щурчо
CUCKOO in the nest натрапник
II. v кукам, повтарям монотонно
III. a predic разг. глупав, пернат, побъркан

cuckoo clock ['kuku:,klɔk]
n часовник с кукувица

cuckoo flower ['kuku:'flauə]
n бот. мокриш, горва (Cardamine pratensis)

cuckoo-pint ['kuku:pint]
n бот. петнист змиярник, змийски лапад (Arum maculatum)

cuckoo-spit ['kuku:spit]
n пяна, образувана от ларвите на плюнкотворката

cucumber ['kju:kʌmbə]
n краставица
as cool as a CUCUMBER съвсем спокоен, равнодушен

cucumber tree ['kju:kʌmbə,tri:]
n бот. американска магнолия

cucumiform [kju'kju:mifɔ:m]
a с форма на краставица, продълговат

cucurbit [kju'kə:bit]
1. кратуна, кратуново/тиквено растение
2. хим. реторта

cud [kʌd]
n преживяна храна

cudbear ['kʌdbɛə]
1. лакмус
2. бот. лакмусов лишей (Lecanora tartarea)

cud-chewing ['kʌdtʃu:iŋ]
a преживен (за животно)

cuddle ['kʌdl]
I. v прегръщам, гушвам (се), сгушвам се
II. n прегръдка

cuddly ['kʌdli]
1. мек, приятен за гушване
2. който обича да се пригушва

cuddy ['kʌdi]
1. n мор. малка кабина/каюта
2. кухня, стая за провизии
3. стаичка, килер

cudgel ['kʌdʒəl]
I. n тояга, сопа
to take up the CUDGELs for излизам в защита на
II. v бия с тояга/сопа

cudweed ['kʌdwi:d]
n бот. смин (Gnaphalium)

cue [kju:]
I. 1. театр. реплика, условен знак
2. прен. намек, загатване, подсещане, подсказване
to give someone the CUE подсещам/подсказвам/намеквам на някого
to take one's CUE from следвам примера на, водя се по, съобразявам се с
3. театр. роля
4. муз. знак за встъпване
on CUE тъкмо навреме/на място
II. 1. театр. подавам реплика на
2. слагам знак на, обозначавам
3. to CUE in вмъквам (звуков ефект и пр.)
рaзг. осведомявам
III. 1. щека, кий (за билярд)
2. плитка (коса)
IV. 1. удрям с щека
2. връзвам на плитка

cue bid ['kju:bid]
n бридж анонс, с който се индикира ас/шикан

cueist ['kju:ist]
n играч на билярд

cuesta ['kwestə]
n хълм с един стръмен и един полегат склон

cuff [kʌf]
I. 1. маншет, ръкавел
2. pl белезници
off the CUFF импровизирано, неподготвено, екстемпоре, неофициално
to play it off the CUFF проявявам находчивост
on the CUFF на кредит
II. 1. плесница, шамар
2. удар с юмрук
III. v удрям/бия с ръка/юмрук

cuff-link ['kʌfliŋk]
n копче за ръкавели

cuff-links n копчета за ръкавели

cui bono ['kwi'bounou]
1. nат. кой печели от това
2. утилитаризъм

cuirass [kwi'ræs]
n кираса, броня, ризница

cuirassier [kwirə'siə]
n ист. кирасир, конник с кираса/ризница

cuisine [kwi'zi:n]
n фр. прен. кухня, готварско/кулинарно изкуство

cuisse [kwis]
n ист. воен. набедреник

cul-de-sac [ku:ldə'sæk]
1. n фр. глуха/задънена/сляпа улица
2. анат. сляпо черво
3. воен. чувал
4. прен. безизходица, задънена улица

culet ['kju:lit]
1. основа на шлифован брилянт
2. ист. броня, покриваща тялото от кръста надолу

culinary ['kju:linəri]
a кулинарен, готварски, подходящ за готвене

cull [kʌl]
I. 1. избирам, подбирам
2. отделям, бракувам
II. 1. подбиране, бракуване
2. животно, определено за клане, нещо бракувано/долнокачествено, брак

cullender ['kʌləndə]
вж. colander

cullet ['kʌlit]
n стъклени трошки (за претопяване)

Cully ['kʌli]
1. n разг. глупак, лековерен човек, жертва
2. другар

culm [kʌlm]
I. n въглищен прах
II. n бот. стебло (на житни култури)

culmiferous [kʌl'mifərəs]
a бот. със стебло, стеблен

culminant ['kʌlminənt]
1. най-горен
2. астр. кулминиращ
3. напълно развит

culminate ['kʌlmineit]
1. достигам най-високата си точка/степен
завършвам (in)
culminating point кулминационна/връхна точка
2. астр. кулминирам

culmination [,kʌlmi'neiʃn]
1. кулминационна/връхна точка, кулминация, зенит, апогей
2. астр. кулминиране, кулминация

culotte [kju:'lɔt]
n обик. pl пола панталон

culpability [,kʌlpə'biliti]
n виновност, престъпност

culpable ['kʌlpəbl]
a виновен, престъпен, заслужаващ порицание

culprit ['kʌlprit]
1. виновник, нарушител, престъпник
2. обвиняем, подсъдим

cult [kʌlt]
1. култ, преклонение (of към)
personality CULT култ към личността
2. вяра, религия, вероизповедание
3. (привърженици на) мода/модно течение
CULT word модна дума/фраза

cultivable ['kʌltivəbl]
1. годен за отглеждане (за растение и пр.)
2. обработваем (за земя)

cultivar ['kʌltiva:]
n бот. културен вид

cultivate ['kʌltiveit]
1. обработвам, култивирам
2. отглеждам
3. развивам, култивирам, насърчавам, поощрявам (изкуство и пр.)
4. търся дружбата/приятелството на, сприятелявам се с
to CULTIVATE someone's acquaintance поддържам познанството си с някого

cultivated ['kʌltiveitid]
1. образован, културен
2. обработван, обработваем
3. култивиран, културен (за растение)

cultivation [,kʌlti'veiʃn]
1. култивиране, обработване
land under/in CULTIVATION обработвана земя, засята площ
to bring land into CULTIVATION разработвам земя
to allow land to go out of CULTIVATION изоставям земя, оставям земя да запустее
2. образование
3. култура
4. култивиране, развиване, насърчаване, поощряване

cultivator ['kʌltiveitə]
1. тех. култиватор
2. който отглежда/култивира/поощрява и пр. (вж. cultivate), поощрител

cultural ['kʌltʃərəl]
1. културен
CULTURAL lag изостаналост в културно отношение, несъответствие между материална и духовна култура (и culture lag)
2. култивиран (за растение)
3. свързан с отглеждане на животни и растения

culture ['kʌltʃə]
I. 1. култура
CULTURE area район/област с дадена култура
2. отглеждане, култивиране, обработване, развъждане
3. земеделска култура
4. биол. култура
отглеждане (на микрооргaнизми и пр.)
II. v култивирам, отглеждам (и биол.)

cultured ['kʌltʃəd]
1. културен, образован, развит, изтънчен
2. култивиран
CULTURED pearls култивирани перли

cultus ['kʌltəs]
вж. cult

culverin ['kʌlvərin]
n ист. голям топ, тежко оръдие, вид пушка

culvert ['kʌlvət]
1. водосток, канал (под шосе и пр.), дренажна тръба
2. ел. улей за подземен кабел

cum [kʌm]
prep лат. (заедно) с
CUM dividend фин. включително дивидента
CUM laude с много добър успех
magna CUM laude с отличен успех
summa CUM laude с пълно отличие
laboratory-CUM-workshop лаборатория и работилница

cumber ['kʌmbə]
v обременявам, затруднявам, преча на, натоварвам, затрупвам

cumbersome ['kʌmbəsəm]
1. тежък, неудобен (за дрехи, товар и пр.), обременителен
2. тежък, тромав

cumbrous ['kʌmbrəs]
1. тежък, неудобен (за дрехи, товар и пр.), обременителен
2. тежък, тромав

cum grano salis [kʌm'greinou'seilis]
adv лат. с известна резерва/съмнение

cummerbund ['kʌməbʌnd]
n пояс

cumshaw ['kʌmʃɔ:]
n подарък, бакшиш

cumulate ['kju:mjuleit]
I. v натрупвам, трупам, събирам
II. a натрупан, събран

cumulation [,kju:mju'leiʃn]
1. натрупване, трупане, събиране
2. куп, маса, струпване

cumulative ['kju:mjulətiv]
a кумулативен, който се натрупва/усилва, нарастващ
CUMULATIVE evidence юр. доказателства, които взаимно се потвърждават, стичащи се доказателства/улики
CUMULATIVE voting избирателна система, при която всеки избирател има право на толкова гласове, колкото са кандидатите, и може да подаде всичките за един кандидат

cumulocirrus ['kjumjulou'sirəs]
n метеор. кълбесто-перест облак, цирокумулус

cumulonimbus ['kjumjulou'nimbəs]
n метеор. кълбестодъждовен облак

cumulostratus ['kjumjulou'streitəs]
n метеор. кълбестослоест облак

cumulous ['kju:mjuləs]
a метеор. кълбест

cumulus ['kju:mjuləs]
1. метеор. кълбест облак
2. книж. куп, купчина

cuneate ['kju:niit]
a клиновиден

cuneiform ['kju:niifɔ:m]
I. a клиновиден, клинообразен
CUNEIFORM characters/writing клинообразно писмо
II. 1. клинообразно писмо
2. анат. клинообразна кост

cunning ['kʌniŋ]
I. 1. хитрина, хитрост, лукавство, коварство
2. ост. сръчност, умение, ловкост, изкуство
II. 1. хитър, лукав, коварен
2. ост. сръчен, умел, ловък, изкусен
3. ам. разг. симпатичен, мил, привлекателен

cunt [kʌnt]
1. вулг. женски полоб орган, жена, женска
2. sl. мръсник, гадник

cup [kʌp]
I. 1. чаш(к)а (не стъклена), купичка, съдържанието на една чаша, чаша вино и пр., студено питие от вино и пр. с подправки
a CUP of tea чаша чай
it's not my CUP of tea разг. не e по вкуса ми, не е за мен работа
that's a different CUP of tea това е друга работа/нещо
in one's CUPs пийнал, пиян
2. (тежко) преживяване/съдба
bitter CUP прен. горчива чаша
let this CUP pass from me библ. нека ме отмине тази горчива чаша/това изпитание
his CUP was full щастието/нещастието му беше пълно
to drain the CUP of pleasure to the dregs изпивам до дъно чашата на удоволствията
3. сп. купа
4. бот. чашка (на цвят)
5. вентуза
6. тех., ел. чашка
7. чашка (на сутиен)
there's many a slip twixt the CUP and the lip рибата е още в морето, a той слага тигана, я камилата, я камиларя
II. 1. държа/слагам (като) в чаша
to CUP one's hands приготвям ръцете си да хвана топка и пр.
with her chin CUPed in her hand с брадичка, подпряна на дланта
to CUP one's ear in one's hand слагам ръка зад ухото, за да чуя по-добре
2. слагам вентузи на

cupbearer ['kʌpbɛərə]
n виночерпец

cupboard ['kʌbəd]
n шкаф, долап
CUPBOARD love користна любов

cupboard-love n користна любов

cupcake ['kʌpkeik]
n готв. тарталет

cup-final ['kʌpfainl]
n сп. финално състезание за купа

cupful ['kʌpful]
n (съдържанието на) една чаша

cupid ['kju:pid]
n Купидон, купидонче

cupidity [kju:'piditi]
n алчност, користолюбие, жажда за богатство

cuplike ['kʌplaik]
a чашковиден

cupola ['kju:pələ]
1. арх., анат. купол (а), воен., мор. бойна кула, купол (а)
2. кубе
3. метал. пещ за претопяване на чугун, вагрянка

cuppa ['kʌpə]
n sl. чаша чай

cupped ['kʌpt]
1. чашковиден
2. с дупки/трапчини (за път)

cupping-glass ['kʌpiŋgla:s]
n вентуза

cupreous ['kju:priəs]
a хим. меден, съдържащ мед

cupric ['kju:prik]
a хим. меден

cupriferous [kju:'prifərəs]
a минер. съдържащ мед

cuprite ['kju:prait]
n минер. куприт, червена медна руда

cupro-nickel ['kju:prou'nikl]
n сплав от мед и никел купроникел

cuprous ['kju:prəs]
a хим. меден, съдържащ едновалентна мед

cuprum ['kju:prəm]
n хим. мед

cup-tie ['kʌptai]
n сп. мач/среща за купа

cupule ['kju:pju:l]
1. бот. чашка (на жълъд и пр.)
2. зоол. смукателна чашка

cur [kə:]
1. пес, псе
2. прен. куче, мръсник, простак

curability [kjuərə'biliti]
n (из) лечимост

curable ['kjuərəbl]
1. (из) лечим
2. годен за сушене/консервиране

curacao [kjuərə'sou]
n кюрасо (ликъор)

curacoa [kjuərə'sou]
n кюрасо (ликъор)

curacy ['kjuərəsi]
n служба/сан на помощник на енорийски свещеник

curare [kjuə'ra:]
n фaрм. кураре

curari [kjuə'ri]
n фaрм. кураре

curassow ['kjuərəsou]
n бразилски пуяк (Crax)

curate ['kjuərit]
n помощник на енорийски свещеник

curative ['kjuərətiv]
I. a лечебен, целебен
II. n лечебно средство, лек, лекарство

curator [kjuə'reitə]
1. пазител/уредник на музей/библиотека/зоологическа градина и пр., кустос
2. шотл. юр. попечител, опекун

curb [kə:b]
I. 1. юзда
2. прен. юзда, обуздаване, спирачка
to put/keep a CURB on обуздавам, контролирам
3. бордюр (на тротоар и пр.)
4. решетка пред камина
5. неофициален пазар на ценни книжа CURB (stone) market
6. вет. подутина на задната част на крака на кон
II. v обуздавам (и прен.)

curb roof ['kə:bru:f]
n стр. пречупен покрив

curb service ['kə:bsə:vis]
n ам. обслужване на клиентите в колите им (от крайпътен ресторант)

curbstone ['kə:bstoun]
n бордюрен камък, бордюр
CURBSTONE critic самозван критик
CURBSTONE market curb

curcuma ['kə:kjumə]
n бот. куркума

curd [kə:d]
I. n обик. pl пресечено мляко, извара
II. v пресичам (се), съсирвам се, коагулирам

curdle ['kə:dl]
curd his blood CURDLEd кръвта му се смрази от ужас

curdy ['kə:di]
a пресечен, съсирен

cure [kjuə]
I. 1. лек, лекарство, цяр, средство (и прен.)
2. лечение, лекуване
beyond/past CURE неизлечим, прен. непоправим
to take a CURE for лекувам се от
3. църк. попечение, църковна/духовна грижа, паство
4. консервиране, запазване (от разваляне)
5. тех. вулканизиране, вулканизация
II. 1. лекувам, церя
излекувам, изцерявам (of от)
2. прен. излекувам, отстранявам, премахвам
to CURE someone of a habit отучвам някого от навик
to CURE poverty/drunkenness, etc. премахвам мизерията/пиянството и пр
3. суша, пуша, консервирам (месо и пр.), обработвам (кожи, тютюн и пр.)
4. тех. вулканизирам, (каучук)
5. втвърдявам (бетон, пластмаса)
III. n фp. кюре

cure-all ['kjuər,ɔ:l]
n панацея, универсално лекарство, средство

curettage [,kjuərə'ta:ʒ]
n фр. мед. кюртаж, кюртиране

curette [kjuə'ret]
I. n фр. мед. кюрет (ка)
II. v мед. кюртирам

curfew ['kə:fju:]
1. полицейски час
2. ист. сигнал за загасване на светлини и огнъове, вечерна камбана

curia ['kjuəriə]
n ист. курия

curie [kjuə'ri:]
n физ. кюри

curio ['kjuəriou]
n антикварна рядкост/вещ, куриоз
n интересен художествен предмет, рядкост

curiosa [kjuəri'ɔsə]
n pl лат. книги с необикновено/окултно/порнографско съдържаниие

curiosity [,kjuəri'ɔsiti]
1. любопитство
to be on tiptoe with/burning with/dying of CURIOSITY умирам/горя от любопитство
CURIOSITY killed the cat толкоз много да не искаш да знаеш, не любопитствувай толкоз, любопитството не води към добро
2. любознателност
3. любопитна/особена черта, странност, рядък/странен предмет, (антикварна) рядкост

curiosity shop [,kjuəri'ɔsiti'ʃɔp]
n антикварен магазин

curious ['kjuəriəs]
1. любопитен (about), подтикван/породен от любопитство
2. любознателен
3. странен, чуден, особен, куриозен, необикновен
4. ост. прецизен, внимателен, изящен, изкусен
5. порнографски

curiously ['kjuəriəsli]
1. с любопитство
2. странно, чудновато, необичайно
CURIOUSLY enough колкото и да е странно

curl [kə:l]
I. 1. къдря (се), накъдрям (се)
her hair CURLs naturally косата е естествено къдрава
2. извивам (се), навивам (се), свивам (се), вия (се), сбръчквам (се), набръчквам (се) (за листа и пр.)
to CURL'one's lips свивам презрително устни
3. to CURL up свивам се на кълбо, сгушвам се (и refl), падам на земята, рухвам (при удар и пр.), карам да падне/рухне, събарям, повалям
гърча сe/свивам се от срам/ужас
to CURL someone's hair, to make someone's hair CURL ужасявам някого
II. 1. къдрица, къдра, букла
to go out of CURL разкъдрям се, изправям се (за коса), прен. ставам апатичен
to keep one's hair in CURL поддържам/запазвам си фризурата
2. извивка, спирала, кълбо (дим и пр.)
with a CURL of the lips с презрително свиване на устните, с презрение
3. къдравост/сгърчване на листата (болест по растенията)

curler ['kə:lə]
n ролка и пр. за навиване на косата

curlew ['kə:lju:]
1. n зоол. голям свирец (Numenius aquatus)
2. сивоок дъждосвирец (Oedimenius crepitans)

curlicue ['kə:likju:]
n завъртулка, заврънкулка

curliness n къдравина

curling ['kə:liŋ]
n шотландска игра, при която плоски камъни, се търкалят по лед

curling-irons ['kə:liŋaiənz]
n pl маша (за къдрене)

curling-pins ['kə:liŋpinz]
n pl маша (за къдрене)

curling-stone ['kə:liŋstoun]
n плосък камък за игра (вж. curling)

curling-tongs ['kə:liŋtɔŋz]
вж. curling-irons

curl paper ['kə:lpeipə]
n хартийка за навиване на коса

curly ['kə:li]
1. къдрав
2. вълнист

curmudgeon [kə:'mʌdʒən]
1. n разг. намусен човек, темерутин, урсузин, проклетия
2. скъперник, циция

curr [kə:]
v мъркам (за котка), гу (гу) кам

currach ['kʌrə]
n ирл. вид примитивна лодка

curragh ['kʌrə]
n ирл. вид примитивна лодка

currant ['kʌrənt]
1. стафида
2. френско грозде
black CURRANT касис

currency ['kʌrənsi]
1. валута, пари
2. парично обръщение
3. валидност, период на валидност
4. разпространение, употреба
word in common CURRENCY много разпространена/често употребявана дума
to have short CURRENCY бързо излизам от употреба
to acquire/gain CURRENCY разпространявам се, добивам известност
to give CURRENCY to разпространявам, въвеждам в обръщение/употреба

current ['kʌrənt]
I. 1. текущ, сегашен
CURRENT issue последен брой (на списание и пр.)
CURRENT assets фин. имущество, което лесно може да се превърне в пари
CURRENT events последни новини/събития
2. в обръщение, установен, общоприет, на мода, моден
to be/pass CURRENT общоприет съм, в употреба съм, на мода съм, бивам приет
II. 1. течение, поток, струя
to drift with the CURRENT нося се по течението. (и прен.)
to go against the CURRENT, to breast the CURRENT вървя/движа се срещу течението
2. ел. ток
CURRENT density плътност на тока
3. ход, течение (на мисли, събития)

current collector ['kʌrəntkə'lektə]
n ел. токоприемник

currently ['kʌrəntli]
1. обикновено, изобщо
2. понастоящем, сега

curricle ['kʌrikl]
n двуколка с два коня

curriculum [kə'rikjuləm]
n (рl-la, -lums) лат. учебен план, учебна програма, курс на обучение
CURRICULUM vitae автобиография, биографични данни, животоописание

Currier ['kʌriə]
n кожар

curriery ['kʌriəri]
1. кожарство
2. кожарска работилница

currish ['kʌriʃ]
1. кучешки
2. долен, мръсен
3. заядлив, свадлив

curry ['kʌri]
I. 1. къри (вид индийска подправка)
2. ястие, подправено с къри
II. v подпрявям с къри
III. 1. чеша с чесало, тимаря (кон)
2. обработвам, щавя (кожи)
3. бия, удрям, бухам
CURRY to CURRY favour докарвам ce, подмазвам се (with на, пред)

currycomb ['kʌrikoum]
n чесало (за кон)

curry-powder ['kʌripaudə]
вж. curry

curse [kə:s]
I. 1. проклятие, клетва
to lay someone under a CURSE проклинам някого
2. ругатня, псувня
3. зло, бедствие, бич, напаст
the CURSE of Cain библ. проклятието на Каин
the CURSE of Scotland деветка каро
the CURSE разг. мензис, менструация
II. 1. проклинам, кълна
to CURSE someone with bell, book and candle отлъчвам някого от църквата, прен. призовавам проклятието на бога и на всички светии върху някого
CURSE it! по дяволите! проклятие! to be CURSEd with наказан съм с
2. ругая
псувам (at)
to CURSE God богохулствувам
3. ист. отлъчвам от църквата, анатемосвам

cursed [kə:st]
1. проклет, прокълнат
2. разг. отвратителен, омразен, мръсен, неприятен, проклет
3. проклет, свадлив, упорит

cursedly ['kə:sidli]
adv дяволски, отвратително

cursive ['kə:siv]
I. 1. кръгъл и слят (за почерк, писмо), курсивен
2. лек, плавен (за стил)
II. n курсив (но писмо)

cursor ['kə:sə]
n тех. стрелка, указател
плъзгач (на скaла)

cursorial [kə:'sɔ:riəl]
a зоол. пригоден за бягане, който може да бяга

cursory ['kə:səri]
a бегъл, повърхностен

curst cursed CURST cows have short horns, God sends a CURST cow short horns на бодлива крaва господ рога не дава

curt [kə:t]
1. рязък, груб, неучтив
2. кратък, сбит

curtail ['kə:teil]
v съкращавам, намалявам, скъсявам

curtailment [kə:'teilmənt]
n съкращение, намаление, скъсяване

curtain ['kə:tn]
I. 1. завеса, перде
to draw the CURTAINs дърпам/пускам пердетата
to draw the CURTAIN over премълчавам, преставам да говоря за
2. театр. завеса
behind the CURTAIN зад завесата, прен. зад кулисите
good CURTAIN ефектно завършване на действието
3. ам. начало на представление
4. воен. бараж, преграда
CURTAIN of fire/artillery-curtain-fire
5. воен. ист. куртина, стена/преграда, свързваща две укрепления
6. арх. неносеща стена (и CURTAIN wall)
7. pl sl. край, смърт
II. 1. слагам завеса/перде на, закривам/покривам със завеса/перде
2. to CURTAIN off преграждам/отделям със завеса

curtain-call ['kə:tnkɔ:l]
n театр. извикване пред завесата
to take (three) CURTAIN-CALLs бивам извикан (три пъти) пред завесата

curtain-fire ['kə:tnfaiə]
n воен. прегрaден огън, огневи вал/завеса

curtain lecture ['kə:tnlektʃə]
n укори, отправени от жена към мъжа насаме

curtain-raiser ['kə:tnreizə]
1. театр. едноактна пиеса, изпълнена преди главното представление
2. прен. прелюдия (към по-голямо събитие)

curtal ['kə:tl]
n, a (животно) с къса/отрязана опашка

curtelage ['kə:tilidʒ]
n юр. дворно място

curtly a рязко, отсечено

curtness ['kə:tnis]
n грубост, рязкост

curtsy ['kə:tsi]
I. n реверанс
to make/drop/bob a CURTSY правя реверанс
II. v правя реверанс

curvaceous [kə:'veiʃəs]
a добре оформен, закръглен (за жена)

curvature ['kə:vətʃə]
1. (радиус на) кривина, изкривяване, извитост
2. мед. кривина, извивка

curve [kə:v]
I. 1. крива (линия), извивка, кривина, дъга, изкривяване, извивка
2. завой
sweeping CURVE завой с голям радиус
3. мат. крива
4. диаграма, крива, график
5. кривка
II. 1. извивам (се), изкривявам (се), образувам дъга
2. ам. отбелязвам на диаграма/график

curvet ['kə:vit]
I. n курбет
II. v правя курбет (за кон)

curvilinear [,kə:vi'liniə]
a криволинеен

cuscus вж. couscous

cusec ['kju:sek]
n хидр. кубически футове в секунда

cushat ['kʌʃæt]
n шотл. зоол. гривяк (Columba palumbis)

cushion ['kuʃn]
I. 1. възглавница, възглавничка (за украca)
2. тех. (уплътнителна) подложка, амортисъор, легло, основа
CUSHION of air въздушна възглавница
3. уплътнен ръб на билярдна маса
4. подложка (на обувка, под килим)
5. мека част (на стъпало, форт)
6. ам. ик. фактор, облекчаващ неблагоприятно икономическо развитие
7. ам. мед. успокоително лекарство/процедура
II. 1. подлагам възглавница/подложка, покривам с/слагам под възглавница
2. тех. амортизирам, смекчавам
3. прен. слагам под миндера, игнорирам
4. билярд докарвам (топката) до ръба на масата
5. смекчавам въздействието на, предпазвам от (лоши последствия)

cushiony ['kuʃəni]
a мек (като възглавница)

cushiorted ['kuʃənd]
a с подложка/възглавница, тапициран

cushy ['kuʃi]
a sl. лек, добре платен
CUSHY job топло местенце

cusp [kʌsp]
1. връх (особ. на лист)
2. рог (че) (на лунатa)
3. тех. точка на пресичане
4. арх. заострен елемент на орнамент
5. зъбер, зъб

cuspid ['kʌspid]
n анат. кучешки зъб

cuspidor ['kʌspidɔ:]
n ам. плювалник

cuss [kʌs]
I. 1. проклятие, ругатня
2. разг. човек
II. v проклинам, ругая

cussed ['kʌsid]
1. a sl. проклет
2. инат, опак

cussedness ['kʌsidnis]
1. проклетия
2. инат, упорство

cussword ['kʌswə:d]
n ам. ругатня, псувня

custard ['kʌstəd]
n яйчен крем, крем карамел

custard apple ['kʌstəd,æpl]
1. вид тропическо дърво (Anona)
2. плодът на това дърво

custard-powder ['kʌstədpaudə]
n прах, от който се прави яйчен крем

custodian [kʌs'toudiən]
1. пазител, пазач
2. кустос, уредник
3. попечител, опекун

custody ['kʌstədi]
1. попечителство, опекунство, грижа
in the CUSTODY of под грижите/опеката на
in safe CUSTODY на сигурно място
2. задържане, арестуване
to take into CUSTODY арестувам, задържам
to give someone into CUSTODY предавам някого на полицията

custom ['kʌstəm]
I. 1. обичай, навик, привичка
it was a CUSTOM with him (to) той имаше навик (да)
2. мито
3. рl митница
attr митнически
4. клиентела, купувачи
I shall take my CUSTOM elsewhere, I shall withdraw my CUSTOM from this shop няма вече да пазарувам от този магазин
II. a ам. изработен/направен по мярка/поръчка

customarily ['kʌstəmərili]
adv обикновено, обичайно, по обичай

customary ['kʌstəməri]
a обичаен, привичен
it is CUSTOMARY to прието e да

custom-built ['kʌstəmbilt]
a направен/построен по поръчка

customer ['kʌstəmə]
1. клиент, купувач
2. разг. човек, тип
queer/awkward/rum CUSTOMER странен човек, чешит

custom-house ['kʌstəmhaus]
n митница
CUSTOM-НOUSE officer n митничар

customize ['kʌstəmaiz]
v изработвам по поръчка

custom-made ['kʌstəmmeid]
a направен по поръчка/мярка

custom-tailor ['kʌstəmteilə]
I. v ам. изработвам/променям/планирам по дадени указания/за специални нужди
II. n шивач, който работи по поръчка

cut [kʌt]
I. 1. режа, срязвам, разрязвам, прерязвам, отрязвам, порязвам, сека, режа се
to CUT to pieces нарязвам/насичам на парчета, прен. разбивам на пух и прах
to CUT open разцепвам
CUT flowers живи цветя (във ваза и пр.)
2. наранявам, наскърбявам, жегвам, имам значение/влияние/ефект
3. кося, окосявам, жъна, ожънвам
4. кроя, скроявам
5. дълбая, гравирам
6. дялам, одялвам, шлифовам (скъпоценни камъни)
7. изкарвам, пониква ми (зъб)
8. съкращавам, скъсявам, намалявам (цени, разходи и пр.)
9. скопявам, кастрирам (животно)
10. пресичам се (за пътища)
11. пробивам, прокарвам, прокопавам
12. не поздравявам, правя се, че не виждам (някого)
to CUT someone dead прен. обръщам някому гръб
13. отказвам се от, отхвърлям, прекъсвам, преустановявам (връзки и пр.)
14. спирам (двигател)
15. кино спирам, стопирам, монтирам, преминавам бързо към друг кадър/звук
16. записвам (на грамофонна плоча и пр.), печатам на восъчен лист
17. карти сека, вадя (карта) от колода
to CUT for partners сека за партнъори
18. деля (плячка)
19. сп. удрям (топка) с отсечено движение, сека
20. шибам, удрям, бия (с камшик и пр.)
21. разг. бягам (от лекции и пр.)
22. sl. офейквам, избягвам, духвам
23. ам. справям се с
to CUT a joke пускам шега
this CUTs both ways това може да се използува/тълкува и така, и така
to CUT and contrive свързвам двата края, карам я някак си
to CUT and run, to CUT one's stick избягвам, офейквам, духвам
to CUT a dash контя се, докарвам се, искам да направя впечатление
to CUT short съкращавам, спирам, прекъсвам
CUT it short по-накратко! стига! спри! to CUT the ground from under someone's feet прен. подкопавам почвата под краката на някого
to CUT free/loose освобождавам (като прерязвам въжета и пр.), пускам (на свобода)
to CUT loose вилнея, развилиявам се
II. 1. разрез
2. рязане, разрязване, сечене разсичане
3. рана, порязване, порязано място
4. удар (с камшик и пр.)
5. отрязък, изрезка, парче (и месо за готвене)
топ плат (от 40 до 100 ярда), реколта, настриг (на вълна), отделена част от стадо, дял, пай
6. тех. сечение, профил
7. гравюра на дърво, дърворезба, печ. клише
8. канал, изкоп, жп., мин. подкоп
9. намаляване, намаление, съкращаване, съкращение (на цени, разходи, въоръжения, текст и пр), съкратен пасаж
power CUT отслабване/спиране на електрическия ток
10. пресичане, прскосяване, пряк път
to take a (short) CUT минавам по пряк път, прекосявам, минавам на кестирме
11. карти сечене
12. кино бърза смяна на кадър/звук
13. сп. сечене (на топка)
14. обидна/оскърбителна забележка, обида, обидно поведение, афронт
to give someone the CUT direct правя се, че не познавам някого
to be a CUT above someone превъзхождам някого
that's a CUT above me това e извън възможностите/интересите ми

cut-and-come-again [,kʌtənkʌmə'gen]
n разг. изобилие

cut-and-dried [,kʌtən'draid]
1. предварително приготвен
2. банален, изтъркан

cut-and-try [,kʌtən'trai]
a ам. емпиричен, опитен

cutaneous [kju'teiniəs]
a анат. кожен

cutaway ['kʌtəwei]
n фрак

cutback ['kʌtbæk]
1. намаление, съкращение, прекъсване
2. връщане към по-раншни събития (във филм, роман и пр.)

cute [kju:t]
1. умен, съобразителен, хитър
2. ам. разг. привлекателен, хубавичък, мил, сладък
3. ам. разг. който търси ефект, маниерен, превзет

cutesy ['kju:tsi]
ам. разг. cute

cutey вж. cutie

cut glass ['kʌtgla:s]
n шлифован кристал

cuticle ['kju:tikl]
1. анат. епидермис
2. живец, кожичка около нокът
3. бот., зоол. повърхностен слой/пласт, ципа, кутикула

cutie ['kju:ti]
n ам. разг. сладур (за жена)

cutis ['kju:tis]
n лат. анат. кожа

cutlass ['kʌtləs]
1. мор. къса закривена сабя
2. секирка/нож за рязане на захарна тръстика и пр., мачете

cutler ['kʌtlə]
n ножар

cutlery ['kʌtləri]
1. ножарство
2. ножарски изделия, прибори за маса

cutlet ['kʌtlit]
n котлет

cut-off ['kʌtɔf]
1. тех. изключване, прекъсване, спиране, преустановяване подаването на пара/течност
2. тех. изключвател
3. тех. отрез на щанца
4. скъсяване на път/корито на река

cut-out ['kʌtaut]
1. очертание, контур, профил, изрязана фигура, силует
2. ел. (лостов) прекъсвач, изключвател

cutpurse ['kʌtpə:s]
n джебчия

cut-rate ['kʌtreit]
1. (продаващ се) с намалени цени
2. ам. евтин, долнокачествен

cutter ['kʌtə]
1. крояч, резач
2. тех. режещ инструмент, (нож на) фреза, дълбач, ножица, саморезачка, мин. подкопна машина
3. тех. свредло с глава/коронка
4. мор. катер
5. ам. малка шейна

cutthroat ['kʌtθrout]
1. убиец, главорез
2. вид американска пъстърва (и CUTTHROAT trout)
3. attr убийствен, унищожителен, безскрупулен, безжалостен, безмилостен
CUTTHROAT razor бръснач
CUTTHROAT bridge бридж за трима

cutting ['kʌtiŋ]
I. 1. рязане, разрязване, сечене, разсичане, дялане
CUTTING area сечище
2. изрезка (от вестник и пр.), отрязък, парче
3. кроене, кройка
4. рl изрезки, стружки
5. бот. резник, калем
6. прорез, изкоп, просека
7. редактиране, изрязване на излишни части (на филм, запис и пр.)
II. 1. язвителен, остър, рязък
2. пронизващ, остър (за вятър и пр.)

cuttle ['kʌtl]
n зоол. сепия

cuttle-flsh ['kʌtlfiʃ]
n зоол. сепия

cutup ['kʌtʌp]
n разг. прен. шут, палячо

cutwater ['kʌtwɔ:tə]
n мор. водорез, носова греда

cutworm ['kʌtwə:m]
n вид гъсеница (от сем. Noctuidae)

cuvette [kju:'vet]
n кюветка, вана, легенче, епруветка

cwm [ku:m]
1. coomb
2. циркус

cyan ['saiən]
n синъозелен цвят

cyanic [sai'ænik]
a хим. цианов

cyanide ['saiənaid]
n хим. цианид

cybernation [,saibə'neiʃn]
n кибернетизация

cybernetics [,saibə'netiks]
n pl с гл. в sing кибернетика

cycad ['saikæd]
n бот. сагова палма

cyclamen ['sikləmən]
n бот. циклама

cycle [saikl]
I. 1. цикъл, серия, кръг, (кръго) оборот, кръгов/затворен процес, такт, физ. цикъл, период
2. разг. колело, велосипед
3. век, период
II. 1. карам/яздя колело
2. движа се/минавам през периоди/цикли, правя обороти

cyclic ['saiklik]
a цикличен

cycling ['saikliŋ]
n колоездене

cyclist ['saiklist]
n колоездач

cycloid ['saiklɔid]
n мат. циклоида

cyclone ['saikloun]
n циклон, ураган

cyclopaedia n енциклопедия (съкр)

cyclopedia [,saiklə'pi:diə]
n енциклопедия

Cyclops ['saiklɔps]
n (pl Cyclopes) мит. циклоп

cyclorama [,saiklə'ra:mə]
n циклорама

cyclostyle ['saikləstail]
I. n циклосгил
II. v печатам/изкарвам на циклостил

cyder вж. cider

cygnet ['signit]
n млад лебед, лебедче

cylinder ['silində]
1. геом. цилиндър (и авт.), цилиндрична повърхност
2. барабан (на револвер)
3. тех. вал (eц), ролка
4. балон, резервоар, бутилка (за сгъстен газ)
5. археол. глинен цилиндър с клинообразно писмо от Вавилония
(working) on all CYLINDER s разг. с пълна пара, с все сила
to have a CYLINDER loose ам. разг. едната ми дъска хлопа

cylindrical [silindrikl]
a цилиндричен

cymbal ['simbl]
n муз. обик. pl чинел, цимбал

cymbalo ['simbəlou]
n муз. чембало

cyme [saim]
n бот. класовидно съцветие

cymric ['kimrik]
I. a уелски, кимрийски
II. n уелски език

cynic ['sinik]
n циник (и фил.)

cynical ['sinikl]
a циничен, грубо откровен, скептичен, който не вярва в човешките добродетели, без идеали

cynicism ['sinisizəm]
n отричане на всички идеали, груба откровеност, цннизъм

cynosure ['sinəzjuə]
1. астр. CYNOSURE Малката мечка
2. CYNOSURE астр. полярната звезда
3. прен. пътеводна звезда
4. прен. център на внимание/интерес, предмет на всеобщо възхищение

Cynthia ['sinθiə]
n поет. Луната

cypher вж. cipher

cypress ['saipris]
n кипарис

Cyprian ['sipriən]
I. 1. кипърски
2. развратен, блуден
II. 1. киприот, кипърец
2. развратник, блудник

Cypriot ['sipriət]
I. 1. кипърски
2. развратен, блуден
II. 1. киприот, кипърец
2. развратник, блудник

cypriote ['sipriout]
I. 1. кипърски
2. развратен, блуден
II. 1. киприот, кипърец
2. развратник, блудник

Cyrillic [si'rilik]
a CYRILLIC alphabet кирилица, славянска азбука/писмо

cyst [sist]
1. бот., анат. мехур
2. мед. киста

cystic ['sistik]
1. анат. мехурест, на пикочния/жлъчния мехур
2. мед. кистозен

cystitis [sis'taitis]
n мед. цистит

cytology [si'tɔlədʒi]
n цитология

czar [za:]
n рус. цар

czardas ['tʃa:daʃ]
n унг. чардаш

czarina [zə'ri:nə]
n рус. царица

Czech [tʃek]
I. a чешки
II. 1. чех
2. чешки език

Czechoslovak [,tʃekou'slouvæk]
I. a чехословашки
II. n чехословашки гражданин, жител на Чехословакия

Czechoslovakian [,tʃekou,slou'veikiən]
I. a чехословашки
II. n чехословашки гражданин, жител на Чехословакия

d [di:]
I. 1. буквата D
2. муз. ре, уч. слаба бележка, двойка

dab [dæb]
I. 1. потупвам, докосвам леко
2. цапвам, плесвам, мазвам, мацвам
to DAB it on thick силно се напудрям, прен. прекалявам (особ. в ласкателство)
3. кълва (at)
4. вземам отпечатък от пръсти
II. 1. потупване, леко докосване
to make a DAB at клъввам
to have a DAB at разг. опитвам
2. петно (от боя)
sl. отпечатък от пръст
DAB отдел в Скотланд Ярд, където се пазят отпечатъци от пръсти
3. бучица, малко количество
III. n зоол. писия (Pleuronectes limanda)
IV. n разг. майстор, спец (иалист), (at)
a DAB hand at специалист в/по

dabbler ['dæblə]
n дилетант, любител (in)

dabchik ['dæbtʃik]
n зоол. норче, криво пате, малък гмурец (Podiceps minor)

dable ['dæbl]
1. плискам (се), пръскам (се)
2. бъркам се, меся се
занимавам се повърхностно (in)
to DABLE in politics политиканствувам

dace [deis]
n зоол. вид клен (Leuciscus vulgaris)

dachshund ['dækshund]
n нем. зоол. дакс, дакел

dacian ['deiʃən]
1. ист. a дакийски
2. n pl даки

dactyl ['dæktil]
1. проз. дактил
2. зоол. пръст на животно

dactylic [dæk'tilik]
1. проз. дактиличен
2. зоол. пръстов

dactylics [dæk'tiliks]
n pl с гл. в sing проз. дактилична поезия

dactylogram ['dæktiləgræm]
n отпечатък от пръст

dactylography [dækti'lɔgrəfi]
n дактилография, дактилоскопия

dactylology [dækti'lɔlədʒi]
n разговаряне с пръсти (между глухонеми)

dad [dæd]
n татко, тате, баща

daddy ['dædi]
вж. dad

daddy-long-legs [,dædi'lɔŋlegz]
n зоол. дългоножка (насекомо) (сем. Tipulidae)

daemon ['di:mən]
n демон, гений, дух покровител

daemonic [di:'mɔnik]
a вдъхновен, гениален, демоничен

daffodil ['dæfədil]
n бот. жълт нарцис (Narcissus pseudonarcissus)

daffy ['dæfi]
a ам. разг. смахнат, шантав, глупав

daft [da:ft]
1. глупав, гламав
2. луд, малоумен
to go DAFT побърквам се

dagger ['dægə]
1. кама, кинжал, нож
to be at DAGGERs drawn/at DAGGERs' points прен. на нож съм (with)
to look DAGGERs гледам кръвнишки
to speak DAGGERs пронизвам с думите си
2. печ. кръстче (за отбелязване, справка)

daggle ['dægl]
v влача през кал и вода, измокрям (се)

dago ['deigou]
1. n презр. италианец испанец, португалец
2. attr италиански, испански, португалски

daguerrotype [də'gerou,taip]
n фот. дагеротип

dahlia ['deiliə]
n бот. гергина, далия

daily ['deili]
I. a ежедневен, всекидневен
DAILY paper ежедневник
it is of DAILY occurrance случва се вceки ден
DAILY allowance воен. порцион
DAILY bread насъщен хляб
DAILY wants насъщни нужди
DAILY servant приходящ прислужник
DAILY dozen всекидневна гимнастика
II. adv всекидневно, вески ден, ежедневно
III. 1. ежедневник
2. приходящ прислужник

daintily ['deintili]
adv изтънчено, изискано, изящно, нежно, фино

daintiness ['deintinis]
n изтънченост, изисканост, изящество, финес

dainty ['deinti]
I. 1. изтънчен, изискан, изящен, фин, нежен
2. придирчив (особ. към храна)
3. вкусен, апетитен
II. n лакомство, деликатес

daiquiri ['daikəri:]
n исп. дайкири (вид коктейл с ром)

dairy ['dɛəri]
1. мандра, млекозавод, помещение за обработване и съхраняванс на млечни продукти
2. млекарница, dairy-farm
attr млечен, млекодаен

dairy-farm ['dɛəri,fa:m]
1. кравеферма
2. мандра

dairying ['dɛəriiŋ]
n млекарство, мандраджийство

dairymaid ['dɛərimeid]
1. доячка, гледачка (на крaви)
2. работничка в мандра/кравеферма, млекарка

dairyman ['dɛərimən]
1. собственик на мандра
2. работник в мандра/кравеферма, млекар

dais ['deiis]
n подиум

daisied ['deizid]
a покрит с маргаритки

daisy ['deizi]
1. бот. маргаритка, паричка
2. sl. нещо прекрасно/чудесно/екстра, екстра човек
to turn up one's toes to the daisies sl. умирам, ритвам топа

dale [deil]
n долин (к) а
up hill and down DALE по гори и долини, където ми видят очите

dalesman ['deilzmən]
n (pl-men) жител на долина

dalliance ['dæliəns]
1. прахосване/губене на време
2. бавене, флирт (уване)

dally ['dæli]
1. губя си времето, занимавам се с празни работи
2. играя си (with)
3. шляя се, бавя, протакам
4. флиртувам, закачам се (with)
dally away пропилявам (време), пропускам (възможност)
dally off отлагам, прен. слагам под миндера

dalmatian [dæl'meiʃn]
1. далматинец
2. далматинец (куче) (и DALMATIAN dog)

dalmatic [dæl'mætik]
n църк. далматика

daltonism ['dæltənizm]
n мед. далтонизъм

dam [dæm]
I. n язовир, бент, язовирна стена
II. v завирявам
заприщвам, препречвам (обик. с up)
III. n майка (у четириногите животни)

damage ['dæmidʒ]
I. 1. вреда, щета, повреда, ущърб
2. рl юр. обезщетениe, вреди и загуби
3. разг. разноски, стойност, цена
to stand the DAMAGE плащам (за друг)
II. v l. повреждам (се), нанасям повреда на
2. навреждам, ощетявам

damageable ['dæmidʒəbl]
a подлежащ на повреда/разваляне

damages pl обезщетение, вреди и загуби

damaging ['dæmidʒiŋ]
a вреден, пакостен

damascene ['dæməsi:n]
I. a дамаски, от Дамаск
II. v украсявам с вълнообразни линии, украсявам чрез гравиране/инкрустиране
III. 1. n дамаски меч, (предмет с) дамаска украса
2. DAMASCENE жител на Дамаск, damson

damask ['dæməsk]
I. 1. текст. дамаск (а)
2. метал. дамаска (висококачествена стомана), вълнообразни шарки, синкавочервен цвят
II. 1. дамаски, от Дамаск
2. синкавочервен
DAMASK plum-damson
III. вж. v damascene

dame [deim]
1. ост. госпожа, господарка, матрона
DAME Nature майката природа
DAME Fortune щастието
2. титла на жена с ордена на Британската империя, жена на баронет
sl. жена, мадама, ост., шег. селска баба, бабичка

damn [dæm]
I. 1. кълна, проклинам, анатемосвам, ругая, псувам
DAMN it! по дяволите! I'll be DAMNed if да пукна, ако
2. осъждам, не одобрявам, провалям
to DAMN with faint praise провалям чрез снизходителна похвала
II. n ругатня, проклятие
not to care/give a DAMN пет пари не давам, съвсем не ме интересува
III. a проклет, пуст
DAMN nuisance нещо ужасно/неприятно/отвратително, нетърпим/неприятен човек
IV. adv ужасно
you know DAMN well много добре/отлично знаеш

damnable ['dæmnəbl]
1. пъклен
2. отвратителен, ужасен

damnably ['dæmnəbli]
1. отвратително
2. разг. страшно, ужасно, извънредно (много)

damnation [dæm'neiʃn]
1. проклятие, клетва
DAMNATION take him! проклет да е
2. църк. вечни мъки (в ада)

damnatory ['dæmnətəri]
a изобличаващ, който осъжда/анатемосва
DAMNATORY evidence съкрушителни доказателства

damned [dæmd]
I. 1. осъден, прокълнат, анатемосан
2. проклет, дяволски, пуст
none of your DAMNED nonsense! стига с тия глупости! you can do your DAMNEDest! няма да ме уплашиш!
II. adv ужасно, страшно, извънредно (много)

damnification [,dæmnifi'keiʃn]
n юр. причиняване на вреди, повреда, загуба

damning ['dæmiŋ]
вж. damnatory

damp [dæmp]
I. 1. влага, влажност
2. изпарения, рудничен газ, въгледвуокис
3. униние, угнетеност
to cast/strike a DAMP over/into обезсърчавам, обезкуражавам, угнетявам
II. a влажен, мъглив
III. 1. овлажнявам, намокрям
2. задушавам (с газ)
3. намалявам, забавям
задушавам, заглушавам, претъпявам (и с down)
4. обезсърчавам, обезкуражавам, угнетявам, прен. попарвам
5. to DAMP off загнивам, окапвам

dampen ['dæmpn]
вж. damp

damper ['dæmpə]
1. тампон и пр. за мокрене на марки и пр
2. тех. заглушител, амортисъор, регулатор (на въздушно течение), човек, който действува угнетяващо/потискащо, нещо угнетяващо/потискащо
to put/cast/throw a DAMPER on обезсърчавам, убивам желанието на, развалям настроението на, пита (без квас)

dampness ['dæmpnis]
n влага, влажност

damp-proof ['dæmppru:f]
a непромокаем

damsel ['dæmzəl]
n девойка, мома

damson ['dæmzn]
n червена джанка (Prunus institia)
DAMSON cheese пестил

dance [da:ns]
I. 1. танцувам, играя
2. прен. скачам, играя (и за кръв, сърце), клатушкам се, подмятам, хопкам, дандуркам (дете), разигравам (мечка и пр.)
a to DANCE to someone's pipe/piping каквото ми свирят, това играя
to DANCE to another tune пея/запявам друга песен
to DANCE on nothing обесват ме, бивам обесен
II. 1. танц, танец
round DANCE танц в кръг, хоро
DANCE of Death танц на смъртта
St. Vitus's DANCE мед. свети Витово хоро
2. танцувална вечер, бал
музика за танц, танцова музика (и DANCE music)
to begin/lead the DANCE пръв съм, повеждам хорото (и прен.)
to lead someone a pretty DANCE разигравам някого, накарвам някого да види зор

dancer ['da:nsə]
n танцъор, танцувач, балетист
merry DANCERs северно сияние

dancing ['da:nsiŋ]
1. танцуване, играене, танци
2. attr танцувален
DANCING lesson/master урок/учител по танци
DANCING girl танцувачка, баядерка

dandelion ['dændilaiən]
n бот. глухарче (Tarataxum officinale)

dander ['dændə]
1. dandruff
2. яд, гняв
to put up/to raise someone's DANDER, to get someone's/one's DANDER up разядосвам (се), накарвам някого да кипне/кипвам

dandie dinmont ['dændi'dinmənt]
n порода териер (и DANDIE DINMONT terrier)

dandify ['dændifai]
v наконтвам, натруфвам, придавам контешки вид на

dandle ['dændl]
1. подмятам, хопкам, дандуркам (дете)
2. глезя, разглезвам

dandruff ['dændrəf]
n пърхот

dandy ['dændi]
I. 1. конте, франт
2. нещо екстра/превъзходно
II. 1. елегантен, контешки
2. превъзходен, екстра
III. n вид едномачтов кораб

dandyism ['dændiizm]
1. контешки вид/държане
2. претенциозен стил в литературата и изкуството през втората половина на 19 век

Dane [dein]
1. датчанин
2. порода куче (и great DANE)

danegeld ['deingeld]
n ист. данък в Англия за защита срещу нашествениците скандинавци

danelagh-law ['deinlɔ]
1. n ист. част от Англия под датска власт
2. d. датският закон в тази част на Англия

danger ['deindʒə]
1. опасност (of от, to за)
to run the DANGER of излагам се на опасност от
to be/stand in DANGER of изложен съм на опасност от
to be in DANGER of one's life животът ми е в опасност
at DANGER опасност (сигнал)
2. заплаха (to за)
3. attr опасен
DANGER zone опасна зона
DANGER arrow зигзаговидна стрела (за означаване на високо напрежение)
DANGER money заплащане за опасен труд

dangerous ['deindʒrəs]
a опасен, несигурен
to look DANGEROUS настървен съм, гледам на кръв

dangerously ['deindʒrəsli]
adv опасно

danger-signal ['deindʒə,signəl]
n сигнал за опасност, сигнал пътят е затворен

dangle ['dæŋgl]
1. вися, клатя се, вея се
2. закачам, провесвам, клатя, клатушкам, вея
to DANGLE bright prospects before someone мамя някого със светли перспективи
dangle about/around мая се, мотам се, хойкам, миткам
dangle after влача се по, тичам подир, въртя се около

dangler ['dænglə]
1. безделник
2. ухажор, женкар

Danish ['deiniʃ]
I. a датски
II. n датски език

dank [dæŋk]
a усоен, влажен

danse macabre [da:nsmə'ka:bə]
фр. dance of Death (вж. dance)

danseuse [da:n'sə:z]
n фр. танцъорка

Danube n Дунав

danubian a дунавски

dapper ['dæpə]
1. спретнат, докаран, елегантен
2. бърз, подвижен, жив, пъргав

dapple ['dæpl]
I. v изпъстрям (се), нашарвам (се), покривам (се) с петна
II. a пъстър, шарен, на петна

dappole ['dæpl]
n петно, пъстрина, кон и пр. на петна

darbies ['da:biz]
n pl sl. белезници

darby and joan ['da:biən'dʒoun]
n щастлива възрастна семейна двойка

dare [dɛə]
I. 1. смея, осмелявам се, имам смелостта, решавам се
I DARE say, I DAREsay предполагам, не се съмнявам, сигурно
2. решавам се на, рискувам
who DAREs wins който рискува, печели
3. не признавам, излизам насреща на, противопоставям се на
4. предизвиквам, приканвам (някого да извърши нещо рисковано)
I DARE you to do it! ха, направи го де!
II. 1. предизвикателство, подканване (да се извърши нещо рисковано)
to take a DARE отзовавам се на предизвикателство
2. daring

daredevil ['dɛədevl]
I. a безразсъден, прибързан
II. n луда глава, смелчага, юнак

daresay вж. dare

daring ['dɛəriŋ]
I. 1. смел, сърцат, безстрашeн
2. дързък, авантюристичен
II. 1. смелост, сърцатост, безстрашие
2. дързост, авантюристичност, авантюризъм

dark [da:k]
I. 1. тъмен
(as) DARK as (mid) night/pitch тъмно като в рог
2. мургав, черен
DARK complexion мургавина
the DARK race черната раса
3. непросветен, прост, див
in the DARKest ignorance потънал в невежество
the DARK ages ранното средновековие
4. таен, скришен, неизвестен
to keep DARK пазя в тайна, крия се, укривам се
DARK horse кон за надбягване, за чиито качества не се знае много, прен. неизвестна величина, непроявил се човек
5. неясен, неразбираем, загадъчсн, двусмислен
6. жесток, ужасен
7. намръщен, мрачен, безрадостен, печален
to look at the DARK side of things черногледец/песимист съм
II. 1. тъмнина, мрак, тъмно, мръкнало
in the DARK на тъмно
at DARK на мръкване
after DARK след като се мръкне
2. незнание, неведение
to be in the DARK about в неведение съм относно, нищо не знам за
leap in the DARK скок в неизвестността
to do something in the DARK върша нещо тайно

darken ['da:kn]
1. затъмнявам, потъмнявам, правя (по-) тъмен
2. притъмнявам
3. помрачавам (се)
4. сгъстявам (тон), ставам по-тъмен (за тoн)
5. затъмнявам, замъглявам
to DARKEN counsel усложнявам/заплитам нещата
6. опетнявам
not to DARKEN someone's door не стъпвам у някого, не прекрачвам прага на някого

darkey ['da:ki]
1. негър
2. sl. dark lantern

dark lantern ['da:k'læntən]
n фенер със затъмнител

darkle ['da:kl]
1. потъмнявам, помрачавам (се)
2. крия се, спотайвам се

darkling ['da:kliŋ]
I. 1. тъмен, здрачен
2. таен, скришен
II. adv на тъмно, тайно, скришно

darkly ['da:kli]
1. мрачно
2. неясно, загадъчно, заплашително

darkness ['da:knis]
n тъмнина, мрак, мрачина
the prince of DARKNESS сатаната

darky вж. darkey

darling ['da:liŋ]
I. n любим, любимец, галеник, мило същество
my DARLING мили мой, мила моя
II. 1. любим, мил, скъп
2. мил, приятен, очарователен

darn [da:n]
I. v замрежвам, закърпвам
II. n закърпено/замрежено място
III. вж. damn

darnel ['da:nl]
1. бот. глушица (Lolium)
2. прен. плевел, бурен

darner ['da:nə]
1. човек, който кърпи/замрежва
2. гъба за кърпене на чорапи

darning ['da:niŋ]
1. кърпене, замрежване
2. нещо за кърпене

darning-needle ['dainiŋ,ni:dl]
1. игла за кърпене/замрежване
2. aм. dragonfly

dart [da:t]
I. 1. късо копие, стрела
2. рl игра на мятане на стрели
3. прен. стрела, остър поглед, стрелване с очи
4. жило (у някои насекоми)
5. бързо движение, втурване, хукване
to make a DART for втурвам се към
to make a DART at връхлетявам върху
6. шев пенс
II. 1. хвърлям, мятам (стрели и пр. и прен.)
his eyes DARTed flashes of anger от очите му излизаха светкавици
2. втурвам се, хуквам, побягвам (често с off, away)
to DART down (wards) спускам се
aв. пикирам

dart-board ['da:tbɔ:d]
n мишена при игра на стрели

dartle [da:tl]
вж. dart

Darwinian [da:'winiən]
I. a Дарвинов, дарвиновски
II. n дарвинист

Darwinism ['da:winizm]
n дарвинизъм

dash [dæʃ]
I. 1. хвърлям, запращам, запокитвам, блъскам, тласкам, тръшкам
plants DASHed by the rain pacтения, повалени от дъжда
2. разбивам (се) (и прен.)
3. лисвам, плисвам, пръскам, опръсквам (with)
4. разредявам малко, смесвам, примесвам (with)
5. спускам се, втурвам се, затичвам се, хуквам
6. блъскам се, сблъсквам се (against, on, upon, into)
7. разбивам, осуетявам, измамвам (надежди и пр.), засрамвам, обезкуражавам, натъжавам, сломявам (дух), охлаждам (възторг)
8. sl. damn
DASH it! DASH you! дявол да те вземе! dash down нахвърлям/написвам бързо, гаврътвам, изпивам
dash in скицирам, втурвам се (вътре)
dash off нахвърлям/написвам набързо, скицирам, хуквам
dash out зачерквам, задрасквам, замацвам изтичвам, изхвърквам (навън)
II. 1. бързо/стремително движение, устрем, бяг, втурване, хукване
to make a DASH at/against хвърлям се върху
to make a DASH for втурвам се към
to have a DASH at опитвам се да направя
2. енергия, жизненост, увлечение, смелост, замах, блясък, елегантност
3. плисък, плисване
4. примес, прибавка, капка, малко количество
to have a DASH of blue blood в жилите ми тече синя кръв
5. драсване с перо, щриха, тире (нце), чертица
DASH and line пунктирана линия
6. сп. бягане, спринт, пробег
7. dashboard
at one DASH наведнъж, на един път
at the first DASH още отначало

dashboard ['dæʃbɔ:d]
1. n авт. броня, калник
2. табло

dasher ['dæʃə]
n разг. човек, който произвежда фурор

dashing ['dæʃiŋ]
1. смел, жив, енергичен
2. елегантен, крещящ

dastard ['da:stəd]
n страхливец, подлец, поплювко

dastardly ['da:stədli]
a страхлив, подъл

data ['deitə]
n (pl от datum) данни, факти

datable ['deitəbl]
a на който може да се определи датата

datal ['deitl]
a хронологичен, с дата

date [deit]
I. 1. дата, време
to DATE канц. до днес, досега
out of DATE остарял, отживял времето си, на който му oтминала модата
up toDATE (най-) модерен, съвременен, най-нов
to bring up to DATE осъвременявам, подобрявам (издание)
to keep up to DATE в течение съм
2. период, епоха (от която датира нещо), разг. среща, човек, с когото имам определена среща, приятел
to make a DATE определям среща
to keep a DATE отивам на среща
II. 1. поставям/слагам дата на
DATEd August 8 с дата 8 август
2. датирам, водя началото си (from)
dating from който води началото си от
3. определям датата/времето/епохата на, отнасям към определена дата/време/епоха
4. отживял съм си времето, демодиран съм, личат ми годините
5. определям/давам среща на, срещам се с, ходя с (момиче)
III. 1. бот. фурма
2. date-palm

dated ['deitid]
1. с дата
2. остарял, отживял, старомоден

date-palm ['deitpa:m]
n бот. финикова палма (Phoenix dactylifera)

dative ['deitiv]
I. 1. eз. дателен
2. юр. сменяем, отчуждаем
II. n eз. дателен падеж (и DATIVE case)

datum ['deitəm]
1. (pl data) вж. data
2. (pl datums) основа за изчисляване/измерване
основна линия/плоскост, от която се измерва височина/дълбочина (и DATUM-line, -level)

datura [də'tjuərə]
n бот. татул

daub [dɔ:b]
I. 1. мажа, намазвам (with)
2. мацам, цапам, изцапвам, изкалвам, рисувам как да е, цапотя
II. 1. мазилка
2. петно, цапотина, лоша картина

dauber ['dɔ:bə]
n цапач, слаб/лош художник

daubster ['dɔ:bstə]
n цапач, слаб/лош художник

daughter ['dɔ:tə]
1. дъщеря, потомка
2. attr произлязъл от (и биол.)

daughter-in-law ['dɔ:tərinlɔ:]
n (pl-s-in-law) снаха

daunt [dɔ:nt]
1. всявам страх у, сплашвам, уплашвам
2. обезкуражавам, обезсърчавам, възпирам
nothing DAUNTed без страх, смело

dauntless ['dɔ:ntlis]
a смел, неустрашим

dauntlessness ['dɔ:ntlisnis]
n смелост, неустрашимост

dauphin ['dɔ:fin]
n ист. дофин

Davenport ['dævənpɔ:t]
1. вид бюро, писалищна маса
2. кушетка

davit ['dævit]
1. n мор. котвен кран
2. желязна греда за спускане на спасителна лодка

Davy ['deivi]
n мин. взривобезопасна руднична лампа

davy jones ['deivi'dʒounz]
n мор. зъл морски дух, морското дъно
DAVY JONES's locker морското дъно (като гроб на удавените)

davy-lamp ['deivilæmp]
n мин. взривобезопасна руднична лампа

daw [dɔ:]
вж. jackdaw

dawdle ['dɔ:dl]
v туткам се, мотам се, разтакавам се, шляя се
to DAWDLE away one's time губя си времето

dawn [dɔ:n]
I. 1. съмва се, зазорява се, пука се, сипва се (за зората)
day is DAWNing съмва се
2. почвам (да се показвам/проявявам), явявам се
it DAWNed on me стана ми ясно, сетих се
DAWNing moustache едва наболи мустаци
II. 1. зора, разсъмване
at (break of) DAWN на разсъмване, призори
2. прен. начало, наченки, първи проблясъци, зора

dawning ['dɔ:niŋ]
вж. dawn

day [dei]
1. ден, денонощие
all DAY (long) цял ден, от сутрин до вечер
DAY about през ден
before DAY призори, преди разсъмване
by DAY денем
by the DAY на ден
the DAY after tomorrow вдругиден
DAY by DAY, from DAY to DAY от ден на ден
DAY in, DAY out, DAY after DAY всеки ден, ден след ден
one DAY един ден, някога
one of these DAYs тия дни, скоро
the other DAY неотдавна, наскоро, преди няколко дни
until this DAY до ден днешен
2. време, срок, период, епоха
without DAY с неопределен срок
in all o/s born DAYs през целия си живот
in the DAYs of old в старо време, едно време
in the DAYs to come в бъдеще
the good old DAYs доброте старо време
3. дни на блясък, връхна точка
to have had/seen one's DAY, to have seen/known better DAYs отживял съм си времето, и аз съм бил някога нещо
my DAY is done мина ми времето
DAY of judgment страшният съд
to call it a DAY смятам работата за свършена, доволен съм от постигнатото, за днес стига (толкоз)
the DAY is ours спечелихме, победата е наша
to lose/win the DAY загубвам/спечелвам сражението, бивам побeден/побеждавам
it's a bit late in the DAY (to) малко е късно (да)
a DAY too late, a DAY after the fair много късно, подир дъжд качулка
she is eighty if she is a DAY тя има най-малко осемдесет години
to make a DAY of it прекарвам цял ден (като правя нещо)
to name the DAY определям деня на сватбата
that will be the DAY разг. тая няма да я бъде
it will be a long DAY before I go there again няма да стъпя вече там
a DAY in court ден за явяване пред съда, възможност да изкажа становището си
time of DAY вж. time

day-bed ['deibed]
n кушетка, канапе

day-boarder ['deibɔ:də]
n уч. полупансионер

day-book ['deibuk]
n дневник

daybreak ['deibreik]
n зора, зазоряване, разсъмване

day-care ['deikɛə]
a ам. дневен (за детски дом и пр.)

daydream ['deidri:m]
I. n блян, мечта, фантазия, въздушни кули
II. бленувам, мечтая, фантазирам, градя въздушни кули

day-fly ['deiflai]
n зоол. еднодневка

day-labour ['dei'leibə]
n работа на надница

day-labourer ['dei'leibərə]
n надничар

daylight ['deilait]
I. 1. дневна светлина, видело, виделина
2. пролука, просвет, луфт, рl съзнание, разум, ум
to scare the DAYLIGHTs out of someone изкарвам ума на/изплашвам някого
to burn DAYLIGHT използувам изкуствена светлина през деня, губя си времето
to see DAYLIGHT намирам изход от положението, проумявам
to let DAYLIGHT into разгласявам, давам гласност на
sl. очиствам, убивам
in broad DAYLIGHT посред бял ден, прен. открито, пред всички
II. 1. v ам. снабдявам с дневна светлина
2. разчиствам (дървета, храсти) за по-голяма видимост

daylight-saving ['deilaitseiviŋ]
n лятно часово време

daylong ['deilɔŋ]
adv цял ден, през целия ден

day-nursery ['deinə:səri]
n дневни детски ясли

day-school ['deisku:l]
1. училище с дневни занимания
2. училище без пансион

day-star ['deista:]
n зорница

daytime ['deitaim]
n in/during the DAYTIME през деня, денем

day-to-day ['deitə'dei]
a всекидневен, ежедневен
to live a DAY-TO-DAY existence живея ден за ден

daywork ['deiwə:k]
1. дневна работа
2. day-labour

daze [deiz]
I. v замайвам, зашеметявам
II. n шемет, замаяност
in a DAZE замаян

dazedly ['deizidli]
adv смаяно, като ударен

dazzle ['dæzl]
I. 1. заслепявам
2. смайвам, поразявам, прен. блестя, бивам заслепен (от силна светлина)
II. 1. заслепяване
2. ярка светлина, блясък

dazzle-painting ['dæzl'peintiŋ]
n ярки защитни краски, камуфлаж

d-d [dæmd]
съкр. от damned

deacon ['di:kən]
1. n църк. дякон
2. църковен настоятел

deaconess ['di:kənis]
n църк. сестра, жена/сестра на дякон

deacopry ['di:kənri]
n дяконство

deacopry-ship ['di:kənriʃip]
n дяконство

dead [ded]
I. 1. мъртъв, умрял
as DEAD as a dodo/a doornail/a herring/Julius Caesar/mutton мъртъв и студен
to strike DEAD убивам
strike me DEAD! да пукна, ако не е така! more DEAD than alive ни жив, ни умрял
2. загубил качествата/силата си, прен. мъртъв, изгорял, угаснал
DEAD lime гасена вар
DEAD steam отработена пара
DEAD volcano угаснал вулкан
DEAD wire жица, по която не тече ток
3. мъртъв, сух, извехнал (за растение), гол, пуст
4. неорганичен, неодушевен
DEAD fence стобор, дъсчена ограда
DEAD matter печ. негоден набор
5. измръзнал, изтръпнал
to go DEAD изтръпвам (за ръка и пр.)
6. безжизнен, бeздеен, изчерпан, инертен, непроизводителен, неподвижен, еднообразен
DEAD capital мъртъв капитал
DEAD lode мин. ялова жила
7. неизлъскан, матов
8. глух (за звук)
9. студен (за цвят)
10. остарял, излязъл от употреба (за език, закон и пр.)
11. сп. който не играе/не участвува, голф близо до дупката (за топка)
12. незаинтересован, безчувствен, неотзивчив (to)
DEAD to honour без всякакво чувство за чест
DEAD to reason глух за всякакви съвети
DEAD to the world дълбоко заспал, в безсъзнание, мъртво пиян
1. разг. капнал, пребит от умора
1. пълен, абсолютен, безусловен
in DEAD earnest твърдо решен, съвсем сериозно
DEAD failure пълен неуспех/провал
DEAD faint пълно загубване на съзнанието
DEAD loss чиста загуба
sl. човек, който за нищо не го бива
DEAD silence пълна/гробна тишина
DEAD secret пълна/дълбока тайна
DEAD sleep мъртвешки сън
DEAD above the ears/from the neck up тъп, глупав
DEAD and gone отдавна минал, излязъл от употреба
DEAD hours потайно време, глуха доба
to be DEAD with cold премръзнал съм
DEAD spit образ и подобие, точно подобие
to put the DEAD wood on sl. спечелвам предимство пред
II. adv напълно, безусловно, абсолютно, направо
DEAD against решително против, право в лицето (за вятър)
DEAD asleep заспал като мъртъв/заклан
DEAD drunk мъртво пиян
DEAD on time точно навреме/на минутата
DEAD set твърдо решен (on)
решително против (against)
DEAD south/north мор. направо на юг/север
DEAD tired капнал/пребит от умора, смъртно уморен
to stop DEAD спирам, заковавам се
III. n the DEAD мъртвите, умрелите
at/in the DEAD of night в потайно време, в глуха доба
in the DEAD of winter посред зима

dead-alive ['dedə'laiv]
a вял, скучен, заспал

dead-and-alive ['dedəndə'laiv]
a вял, скучен, заспал

dead-beat ['dedbi:t]
I. a капнал от умора
II. 1. безделник, хаймана
2. батакчия, мошеник

dead centre ['ded'sentə]
n мъртва точка

deaden ['dedn]
1. v l. лишавам от/загубвам жизненост/сила, правя/ставам безчувствен
2. заглушавам, притъпявам, умъртвявам, намалявам
3. правя нещо да потъмнее/да загуби блясъка си/да повехне
4. правя звуконепроницаем

dead-end ['dedend]
1. сляпа улица
2. безизходно положение, задънена улица
DEAD-END kid малолетен престъпник, малък хулиган

dead-eye ['dedai]
1. мор. вид скрипец
2. точен стрелец

deadfall ['dedfɔ:l]
n капан, примка

dead-freight n мъртъв фрахт (заплащане на зафрахтовано, неизползувано място на кораб)

dead hand ['dedhænd]
вж. mortmain

dead-head ['dedhed]
1. посетител на театър/пътник с безплатен билет
2. глупак, тъпак
3. v ам. връщам се без товар (особ. за камион)

dead heat ['ded'hi:t]
n състезание с равен резултат

dead-house ['dedhaus]
n дом на покойника

dead-letter ['ded,letə]
1. прен. мъртва буква, закон, който не се прилага
2. недоставено на адреса писмо

dead-level ['dedlevl]
1. съвсем гладка повърхност/терен
2. еднообразие, посредственост

dead-light ['dedlait]
n обик. pl мор. капак (на прозорци за лошо време)

deadline ['dedlain]
1. последен/фатален срок
2. линия в двора на затвор, която не бива да се преминава

deadliness ['dedlinis]
1. убийственост
2. разг. непоносимост

dead load ['ded'loud]
n собствено тегло

deadlock ['dedlɔk]
n застой, мъртва точка, безизходно положение, задънена улица
to break a DEADLOCK намирам изход

deadly ['dedli]
I. 1. смъртен, смъртоносен, убийствен
2. разг. ужасен, непоносим
II. 1. смъртно, смъртоносно
2. разг. страшно, ужасно, непоносимо

deadly nightshade ['dedli'naitʃeid]
n бот. беладона, старо биле (Atropa belladonna)

deadmen ['dedmen]
n pl разг. празни бутилки

deadness ['dednis]
n безжизненост, незаинтересованост, апатичност

dead-nettle ['ded'netl]
n бот. мъртва коприва (Lamium)

deadpan ['dedpæn]
I. 1. a безизразен, безучастен
2. съвсем сериозен, привидно сериозен
II. adv без да дам израз на някакво чувство, напълно безучастно
III. n безизразно/безучастно лице
IV. v ам. говоря без следа от вълнение

dead-pay ['dedpei]
n получаване заплата на покойник след смъртта му чрез измама

dead point ['ded,pɔint]
вж. dead centre

dead-reckoning ['ded'rekəniŋ]
n мор. определяне местоположението на кораб без астрономически наблюдения

dead-set ['ded'set]
1. стойка на куче при откриване на дивеч
2. решително нападение, отчаяно усилие
to make a DEAD-SET at нападам решително, правя отчаяни усилия

dead-shot ['ded'ʃɔt]
n точен стрелец

dead-wall ['ded'wɔ:l]
n калкан, сляпа стена

dead-water ['ded'wɔtə]
1. застояла вода
2. мор. вълнение зад кораб, водна диря, килватер

dead-weight ['ded'weit]
1. инертна маса
2. непосилен товар бреме
dead load

dead-wood ['ded'wud]
1. сухи клони, изсъхнали дървета
2. прен. баласт, излишен материал

dead-work ['ded'wə:k]
n недоходна подготвителна работа

deaf [def]
1. a l. глух
(as) DEAF as an adder/a post/a stone съвсем глух
DEAF of one ear глух с едното ухо
2. глух, неотзивчив
to turn a DEAF ear to правя си оглушки, не обръщам внимание на, игнорирам
to fall on DEAF ears не ми обръщат внимание
DEAF to reason глух за всякакви съвети
3. кух, без ядка

deaf-aid ['defeid]
вж. hearing-aid

deaf-and-dumb ['defən'dʌm]
вж. deaf-mute

deafen ['defn]
1. оглушавам, проглушавам
2. заглушавам, правя звуконепроницаем

deafening ['defniŋ]
I. 1. оглушителен
2. заглушаващ, изолационен
II. n изолационен пласт/материя

deaf-mute ['def'mju:t]
a глухоням

deafness ['defnis]
n глухота

deal [di:l]
I. 1. раздавам (и карти)
разпределям (out), дарувам, определям (за провидението и пр.)
2. нанасям (удар) (at)
3. търгувам (in с), правя сделка
4. купувам, клиент съм на (at, with)
5. имам работа, заемам се, имам за тема, третирам, занимавам се
уреждам, разправям се, справям се (with)
a book DEALing with crystals книга за кристалите
difficult man to DEAL with мъчен човек
6. постъпвам, отнасям се, третирам (with, by)
II. 1. количество, дял, доза
a good/great DEAL (of) много, доста
that's saying a good DEAL това не e малко
a great DEAL better много по-добре
2. сделка, споразумение, спогодба
to do/make a DEAL сключвам сделка, споразумявам се
правя компромис (with), отношение, отнасяне, третиране
fair/square DEAL справедливост, справедливо отношение, карти раздаване, ред (на играч) да раздава, картите на един играч, ръка
III. n елова/чамова дъска
IV. a елов, чамов

dealer ['di:lə]
1. търговец (in на)
2. карти този, който раздава

dealing ['di:liŋ]
1. държание, отношение, отнасяне
2. обик. рl отношения, сношения, работа, вземане-даване, (търговски) връзки

dealings n pl вземания-давания

dealt p.t. и p.p. от deal

dean [di:n]
1. декан, глава на управително тяло на катедрала
старши свещеник на област (и rural DEAN)
2. декан (на факултет)
DEAN's office деканат
3. доайен
4. ам. административен ръководител на студенти

deanery ['di:nəri]
1. служба/жилище на декан/старши свещеник
2. група енории под ведомството на старши свещеник

deanship ['di:nʃip]
n служба на декан и пр. (вж. dean)

dear [diə]
I. 1. драг, мил, скъп (to)
DEAR Sir/Madam уважаеми господине/госпожо (обръщение в писмо)
2. скъп
DEAR price висока цена
for DEAR life отчаяно, като че ли животът ми зависи от това, на живот и смърт
DEAR! DEAR! боже, боже! DEAR (me)! боже (мой)! бре! oh DEAR! ох! олеле!
II. 1. любим
2. обръщение мили, мила, миличък, миличка
she's a DEAR много е мила/сладка
DEAR knows господ знае, отде да знам
III. adv скъпо
to sell/buy/pay DEAR продавам/купувам/плащам скъпо

dearie вж. dear

dearly ['diəli]
1. adv нежно
DEARLY loved многообичан, любим
2. скъпо

dearth [də:θ]
1. скъпотия
2. оскъдица, недостиг, недоимък (of)

deary ['diəri]
вж. dear

death [deθ]
1. смърт, гибел, смъртен случай
the DEATH has occurred of... умрял/починал e...
pale as DEATH блед като смъртник
to die a natural/violent DEATH умирам от естествена/насилствена смърт
at the point/on the verge of DEATH, at DEATH's door на умиране
to be the DEATH of someone уморявам/закарвам някого в гроба
to go to one's DEATH посрещам смъртта си
to catch one's DEATH of cold умирам от настинка
to do/put to DEATH убивам
to bleed/freeze/starve to DEATH умирам от кръвоизлив/студ/глад
to stone to DEATH пребивам с камъни
to the DEATH до смърт, до последна капка кръв
to lie still in DEATH лежа мъртъв
2. прен. край
the Black DEATH черната смърт (чумата в Европа през 1 век)
to be DEATH on унищожавам, опустошавам, много обичам, бива ме в
to be in at the DEATH лов. присъствувам при убиването на подгонено животно, свидетел съм на края/завършека
to DEATH до смърт/край, разг. много, ужасно, крайно
to hold on like grim DEATH държа се упорито/отчаяно, не се предавам

death-adder ['deθ,ædə]
n австралийска отровна змия (Acanthophis antarctida)

death-bed ['deθbed]
n смъртно легло
DEATH-BED repentance предсмъртно разкаяние

death benefit ['deθ'benifit]
n парична сума, дадена на наследниците на покойник

death-blow ['deθblou]
n смъртен/смъртоносен удар (и прен.)
the DEATH-BLOW to my hopes край на надеждите ми

death certificate ['deθsə'tifikət]
n смъртен акт

death cup ['deθ'kʌp]
n бот. вид отровна гъба (Amanita phalloides)

death-dealing ['deθ,di:liŋ]
a смъртоносен

death-duty ['deθ,dju:ti]
n обик. pl данък наследство

deathless ['deθlis]
a безсмъртен

deathlike ['deθlaik]
a мъртвешки

deathly ['deθli]
I. a смъртен, смъртоносен, мъртвешки
DEATHLY silence гробно/мъртво мълчание
II. adv смъртно

death marked ['deθ,ma:kt]
a белязан от смъртта, обречен на смърт

death-mask ['deθma:sk]
n посмъртна маска

death penalty ['deθ'penəlti]
n смъртно наказание

death-rate ['deθreit]
n смъртност

death-rattle ['deθrætl]
n предсмъртно хъркане

death-roll ['deθroul]
n списък на убити/загинали

death sentence ['deθ,sentəns]
n смъртна присъда
under DEATH SENTENCE със смъртна присъда, осъден на смърт

death's-head ['deθshed]
1. череп (като емблема на смъртта)
2. зоол. мъртвешка глава (пеперуда) (и DEATH'S-HEAD moth)

death tax ['deθtæks]
вж. death-duty

death-toll ['deθtoul]
n брой на убитите/умрелите/загиналите

death-trap ['deθtræp]
1. опасно за живота място
2. прен. капан

death-warrant ['deθ,wɔrənt]
1. заповед за изпълнение на смъртна присъда
2. прен. смъртна присъда

death-watch ['deθwɔtʃ]
1. бдение над умиращ/мъртвец
2. човек, който бди при умиращ/мъртвец, часови при осъден на смърт
3. зоол. мъртво часовниче (вид бръмбар) (Anolum)

deb [deb]
разг. съкр. от debutante

debacle [dei'ba:kl]
1. разпукване на ледовете (по река)
2. порой, наводнение
3. разгром, (пълно) поражение, пълен провал, пълно разложение

debag [di:'bæg]
v sl. смъквам панталоните на

debar [di'ba:]
v възпирам, не допускам, лишавам (от възможност)
препречвам пътя (from към)
to DEBAR someone a right лишавам някого от право

debark [di'ba:k]
v дебаркирам, слизам/свалям/стоварвам от кораб

debarkation [,di:ba:'keiʃn]
n дебаркиране, слизане/сваляне/стоварване от кораб

debarkment [di'ba:kmənt]
вж. debarkation

debarment [di'ba:mənt]
n лишаване, възпиране

debase [di'beis]
1. понижавам качеството/намалявам стойността на, подправям, девалвирам
2. унижавам

debased [di'beist]
1. с намалена стойност/качество
2. изроден, издребнял, долен

debasement [di'beismənt]
1. понижаване на качеството, намаляване на стойността, подправяне, фалшифициране, девалвация
2. унижение

debatable [di'beitəbl]
a спорен, дискусионен
DEBATABLE ground спорна зона/територия, прен. предмет на спор

debate [di'beit]
I. n разискване, обсъждане, дебати, дискусия
beyond DEBATE безспорен, безспорно, несъмнено
II. 1. споря, водя дебати (по), дискутирам, разисквам, оспорвам
2. мисля върху, обмислям
to DEBATE in one's mind/with oneself /within oneself разсъждавам си

debating-society [di'beitiŋsə'saiəti]
n кръжок за дискусии

debauch [di'bɔ:tʃ]
I. v развращавам, покварявам, прелъстявам
II. n развратна постъпка, пиянски гуляй, оргия

debauched [di'bɔ:tʃt]
a развратен, покварен

debauchee [,debɔ:'tʃi:]
n развратник

debauchery [di'bɔ:tʃəri]
n разврат, поквара, невъздържаност

debenture [di'bentʃə]
1. разписка за дълг
2. фин. облигация на акционерно дружество с осигурена задължителна лихва (и DEBENTURE bond), търг. дебентура

debentured [di'bentʃəd]
a на който вносното мито може да бъде върнато (за стока)

debilitate [di'biliteit]
v накарвам някого да изнемощее, отслабвам

debility [di'biliti]
1. слабост, немощ
2. болнавост

debit ['debit]
I. 1. фин. дебит
to put to the DEBIT of вписвам като дълг на
2. фин. лява страна на сметка
3. ам. недостатък, слабост
II. v фин. вписвам като дълг на (against, to)
to DEBIT someone /someone's account with... вписвам като дълг/в сметката на някого.

debonair [,debə'nɛə]
1. елегантен, привлекателен, приятен
2. любезен, вежлив, весел, жизнерадостен

debouch [di'bautʃ]
1. изливам се, вливам се, втичам cе
2. воен. дебуширам

debouchment [di'bautʃmənt]
1. вливане, устие
2. воен. (място на) дебуширане

debouchure [dibu:ʃə:]
фр. debouchment

debrief [,di:'bri:f]
1. разпитвам (пилот и пр.) след изпълнен полет/мисия
2. инструктирам (лице на отговорна или разузнавателна работа) да не разкрива тайни сведения след напускане на службата

debris ['debri:]
1. остатъци, късове, парчета, отломки, развалини
falling DEBRIS падащи предмети
2. нанос

debt [det]
n дълг, задължение, дан
bad DEBT пропаднал дълг
funded DEBT търг. консолидиран дълг
DEBT of honour дълг, изплащането на който зависи от добрата воля на длъжника, особ. комарджийски дълг
DEBT of nature смърт
to be in someone's DEBT дължа/длъжник съм на някого
to be deep/deeply/heavily in DEBT потънал съм (до гуша) в дългове
to incur a DEBT, to run/get into DEBT задлъжнявам, заборчлявам

debt-collector ['detkə'lektə]
n инкасатор

debtee [de'ti:]
n кредитор

debtor ['detə]
1. длъжник
2. дебитор

debug [di:'bʌg]
1. отстранявам дефектите на (изчислителен апарат и пр.)
2. отстранявам подслушвателните устройства от

debunk [di'bʌŋk]
v разг. развенчавам, лишавам от престиж

debut [de'bju]
n фр. дебют, начало, първо явяване в обществото (на младо момиче)
to make one's DEBUT дебютирам

debutant ['debjuta:n]
n (ж. р. debutante) дебютант, момиче, току-що навлязло в обществото

debutante n дебютантка

deca ['dekə-]
pref дека-, десето-

decad ['dekəd]
1. десетилетие
2. група от десет

decade ['dekəd]
1. десетилетие
2. група от десет

decadence ['dekədəns]
1. упадък, залез
2. декадентство

decadent ['dekədənt]
I. a упадъчен, декадентски
II. n декадент

decaffeinate [di'kæfəneit]
v декафеинирам

decagon ['dekəgɔn]
n десетоъгълник

decagonal [di'kægənəl]
a десетоъгълен

decahedral [,dekə'hi:drəl]
a десетостенен

decahedron [,dekə'hi:drən]
n геом. декаедър

decal ['di:kæl]
n преваждане, превадка, ваденка

decalcify [di:'kælsifai]
v декалцирам

Decalogue ['dekəlɔg]
n библ. декалог, десетте божи заповеди

decamp [di'kæmp]
1. избягвам, офейквам
2. вдигам/напускам лагер

decampment [di'kæmpmənt]
1. избягване, офейкване, бягство
2. вдигане/напускане на лагер

decant [di'kænt]
1. претакам
2. преливам (вино и пр.) в гарафа

decantation [,dikæn'teiʃn]
1. претакане
2. преливане

decanter [di'kæntə]
n графа, стъкло за вода

decapitate [di'kæpiteit]
v обезглавявам

decapitation [di,kæpi'teiʃn]
n обезглавяване

decapod ['dekəpɔd]
n зоол. рак/омар/скарида с десет крака

decarbonate [di:'ka:bəneit]
v декарбонизирам, обезвъглеродявам

decarbonize [di:'ka:bənaiz]
v декарбонизирам, обезвъглеродявам

decasualization [di:,kæʒjuələ'zeiʃn]
n ликвидиране на текучеството на работната ръка

decathlon ['dekəθlɔn]
n сп. десетобой

decay [di'kei]
I. 1. гния, загнивам, разлагам се, скапвам се, залинявам, причинявам гниене/загниване
2. отпадам, влошавам се, разстройвам се (за здраве), повяхвам (за хубост), западам, изпадам
II. 1. гниене, загниване, разлагане
2. разрушение, разруха, западане, изпадане, упадък
to be in/to fall into DECAY руша се
to fall into DECAY изчезвам, забравям се (за обичай), отпадане, отслабване, влошаване, разстройство, повяхване, хим. разпадане, разлагане

decayed [di'keid]
1. (за) гнил, разложен
2. западнал, изпаднал (за семейство и пр.)

decease [di'si:s]
I. n смърт, кончина
II. v умирам

deceased [di'si:st]
I. a покоен, починал, умрял
II. n покойник, покойница

deceit [di'si:t]
1. измама, лъжа
2. хитрина, хитрост, лъжливост
piece of DECEIT измама, хитрина

deceitful [di'si:tful]
1. лъжлив, измамнически
2. измамен, неверен, лъжлив

deceivable [di'si:vəbl]
a лековерен

deceive [di'si:v]
v мамя, измамвам, заблуждавам
to DECEIVE oneself мамя се

decelerate [di:'seləreit]
v намалявам скоростта, движа се с намалена скорост

deceleration [di,selə'reiʃn]
n намаляване на скоростта, намалена скорост

December [di'sembə]
n декември

decency ['di:snsi]
1. n l. (благо) приличие, добро държане, скромност, любезност
in common DECENCY от кумова срама, от приличие
to have the DECENCY to имам любезността да, сещам се да
2. рl приличие
рl ам. условия за приличен/добър живот

decennary [di'senəri]
n десетилетие

decennial [di'senjəl]
a десетгодишен, който се повтаря/става всеки десет години

decenniun [di'senjəm]
вж. decennary

decent ['di:snt]
1. (благо) приличен, с добро държане/поведение, скромен
2. сносен, поносим, търпим, свестен, разг. разбран, добър, чудесен, любезен
it's frightfully DECENT of you много мило/благородно/колегиално от ваша страна

decentralize [di:'sentrəlaiz]
v децентрализирам

deception [di'sepʃn]
1. измама, лъжа
to practise DECEPTION служа си с измама
2. заблуда, илюзия

deceptive [di'septiv]
a измамлив, измамен, лъжлив

decibel ['desibəl]
n физ. децибел

decide [di'said]
1. решавам (се), вземам решение
2. решавам (изхода на), решавам се на, спирам се на, избирам
to DECIDE on a course of action решавам как да постъпя, накарвам (някого) да вземе решение
that DECIDEs me това определя решението ми

decided [di'saidid]
1. решителен, несъмнен, безспорен
определeн, явен, недвусмислен, окончателен, категоричен
2. решен, твърд, непоколебим

decidedly [di'saididli]
1. решително, несъмнено
2. определено, ясно, категорично

decider [di'saidə]
n сп. разг. гол, който решава изхода на играта

deciduous [di'sidjuəs]
1. бот., зоол. който пада периодично (за листа, рога и пр.)
2. който си сменя периодично (листата, рогата и пр.), листопаден, широколистен, краткотраен, преходен

decigram ['desigræm]
n дециграм

decigramme ['desigræm]
n дециграм

decilitre ['desi,li:tə]
n децилитър

decimal ['desiməl]
I. a десетичен
DECIMAL point точка на десетична дроб
II. n десетична дроб

decimalism ['desiməlizm]
n приложение/поддържане на десетичната система

decimalist ['desiməlist]
n привърженик на десетичната система

decimalize ['desiməlaiz]
1. превръщам в десетична дроб
2. смятам по десетичната система

decimally ['desiməli]
adv по десетичната система

decimate ['desimeit]
1. ист. вземам десятък
2. воен. ист. убивам всeки десети от, покосявам, погубвам голяма част от, намалявам рязко

decimation [,desi'meiʃn]
1. воен. ист. убиване на вcеки десети
2. покосяване, погубване, рязко намаляване

decimetre ['desi,mi:tə]
n дециметър

decipher [di'saifə]
v дешифрирам, разчитам

decipherable [di'saifərəbl]
a който може да се дешифрира/разчете

decipherment [di'saifəmənt]
n дешифриране, разчитане

decision [di'siʒn]
1. решение
to arrive at/come to/make/take a DECISION вземам решение
2. юр. заключение, присъда, решителност, твърдост, непоколебимост

decisive [di'saisiv]
1. решителен, решаващ, критичен
2. решителен, явен, убедителен

decitizenize [di:'sitizənaiz]
v лишавам от поданство/гражданство

deck [dek]
I. 1. палуба
main DECK горна палуба
upper/spar DECK най-горна палуба
forecastle DECK малка палуба на носа
poop DECK малка палуба на кърмата
to clear the DECK (s) (for action) мор. приготвям се за бой, прен. готвя се да действувам
to sweep the DECK заливам палубата (за вълна), карти спечелвам всичко
to tread the DECK моряк съм
on DECK на палубата, ам. на разположение, готов, който е на ред
2. етаж (на вагон, автобус), платформа, платно (на мост), терасовиден покрив, тераса, ам. (капак на) задна част на автомобил
pedestrian DECK пешеходна пътека
3. sl. земя
4. тесте, колода (карти)
cold DECK ам. белязани/нагласени карти
5. диск (на грамофон)
6. ам. пакет с наркотик
7. пласт облаци
II. 1. покривам, слагам палуба на
2. обличам, нагиздям, украсявам (и с out), натрупвам
3. ам. повалям (с удар)

deck-chair ['dektʃɛə]
n шезлонг

deck-hand ['dekhænd]
n матрос

deck-house ['dekhaus]
n мор. каюта/салон на горната палуба

decking ['dekiŋ]
1. украса
2. deck

deckle ['dekl]
n рамка, която се използва при производство на хартия

deckle-edged ['dekledʒd]
a с необрязани краища (за хартия)

deck-passage ['dek,pæsidʒ]
n (билет за) пътуване без право на кабина

deck-passenger ['dek,pæsindʒə]
n пътник без кабина

deck-roof ['dekru:f]
n плосък/терасовиден покрив

deck-tennis ['dektenis]
n вид тенис на маса

declaim [di'kleim]
1. декламирам, рецитирам
2. говоря с патос

declamation [,deklə'meiʃn]
1. декламация, декламиране
2. патетична реч

declamatory [di'klæmətəri]
1. декламаторски, ораторски
2. надут, патетичен

declarable [di'klɛərəbl]
1. който подлежи на деклариране (на митница и пр.)
2. доказуем, който може да бъде показан

declarant [di'klɛərənt]
n юр. лице, което прави декларация/подава искова молба, декларатор

declaration [,deklə'reiʃn]
1. изявление, декларация
2. юр. искова молба, клетвена декларация
3. митническа декларация
4. обявяване (на война и пр.)
5. обяснение (в любов)

declarative [di'klærətiv]
1. грам. разказен
2. декларативен

declaratory [di'klærətəri]
1. декларативен
2. обяснителен

declare [di'klɛə]
1. обявявам, провъзгласявам (за)
to DECLARE war обявявам война (on на)
to DECLARE one's love обяснявам се в любов (to)
2. обявявам (се), заявявам, изявявам
to DECLARE off отказвам се, оттеглям се, отменям, анулирам
to DECLARE an interest парл. заявявам, че имам (парични) връзки с организация, с чиито дела се занимава парламентът (за негов член)
3. декларирам (на митница)
4. юр. правя/подавам клетвена декларация/искова молба
5. карти обявявам, анонсирам
well, I DECLARE! брей, не думай! и таз хубава!

declass [di:'kla:s]
v декласирам

declasse [deikla:'sei]
a декласиран

declassed [di'kla:st]
a декласиран

declassify [di'klæsifai]
v свалям от списъка на секретните сведения/служби/предприятия

declension [di'klenʃn]
1. упадък, западане, влошаване
2. наклон, склон, отклонение, грам. склонение

declensional [di'klenʃənəl]
a грам. който се отнася до склонение
DECLENSIONAL endings падежни окончания

declinable [di'klainəbl]
a грам. склоняем

declination [,dekli'neiʃn]
1. отклонение, физ., астр. деклинация
2. наклоняване, упадък, западане, ам. отказ, отказване

declinational [dekli'neiʃənəl]
a физ., астр. деклинационен, на отклонението

declinator ['deklineitə]
вж. declinometer

decline 1. v западам, влошавам се, отказвам, скланям, отклонявам
2. n западане, упадък, прен. залез

declivity n склон, стръмнина

decode v дешифрирам

decompose v разлагам (се)

decorate v украсявам, декорирам

decoration n украшение, декорация, украса

decorative a декоративен

decorous a благоприличен

decorum n благоприличие

decoy 1. n примка
2. v примамвам

decrease 1. v намалявам (се), снижавам (се)
2. n намаление, намаляване, снижаване, спадане

decree 1. n декрет, указ
2. v постановявам

decrepit a гракнал

decrepitude n немощ, грохналост, разнебитеност

decry v заклеймявам, порицавам, осъждам, подценявам

dectractory вж. detractive

dedicate v посвещавам

dedication n посвещение, преданост, самоотверженост

dedicatory a посветителен

deduce v извличам, заключавам (from)

deduct v изваждам, спадам, намалявам, удържам, приспадам

deduction n изваждане, отбив, удържане, намаляване, умозаключение

deed n дело, деяние, подвиг, акт (документ)
by DEED-poll чрез държавен вестник

deem v смятам, мисля

deep 1. a дълбок, тъмен, потаен, непроходим (за път)
three DEEP (за застрояване) в три редици
2. n бездна
the DEEP морската глъбина
3. adv (на) дълбоко

deepen v задълбочавам (се)

deep-laid a хитро скроен

deeply a дълбоко

deep-set a дълбок (за очи)

deer n елен

deface v обезобразявам

defalcate v присвоявам си незаконно

defalcation n злоупотреба, незаконно присвояване, злоупотребена/присвоена сума

defamation n клевета
DEFAMATION of character юр. клевета

defamatory a клеветнически

defame n позоря, хуля

default 1. n неявяване, неустойка, пропуск, неизпълнение на задължение, отсъствие, недостиг
DEFAULT interest лихва за пресрочка
in DEFAULT of acceptance в случай на отказ за акцептиране
in DEFAULT of по липса на
judgement by DEFAULT задочна присъда
2. v просрочвам (платеж), не изпълнявам задължения

defeat 1. v разбивам, осуетявам, провалям
DEFEAT one's own purpose отивам против себе си
2. n поражение, осуетяване

defeatism n пораженство

defecate v очиствам

defecation n физиол. изхвърляне на изпражнения

defect n недостатък

defection n отстъпничество

defective a непълен, погрешен

defence n защита
pl укрепления

defenceless a беззащитен

defend v защищавам, браня

defendant n обвиняем, ответник

defender n защитник, бранител

defensible a защитим

defensive 1. a отбранителен, защитен
2. n отбрана

defer v отлагам, отстъпвам (to), отсрочвам
to DEFER payment отсрочвам (отлагам) плащане

deference n почит, уважение
in (out of) DEFERENCE to от уважение към

deferential a почтителен

deferment n отлагане

defiance n предизвикване, незачитане, открито неподчинение
in DEFIANCE of напук на
set at DEFIANCE не искам да зная

defiant a предизвикателен, непокорен

deficiency n недостиг, недоимък

deficient a недостатъчен

deficit n недостиг, дефицит

defile I. n проход, пролом, дефиле
II. v осквернявам, опетнявам

defilement n замърсяване, заразяване, оскверняване, загрозяване

define v определям, очертавам, формулирам

definite a определен

definition n определение

definitive a окончателен

deflate v изпразвам, намалявам

deflation n изпразване, свиване (на балон), спукване, спадане (на гума), фин. дефлация, геол. ерозия, причинена от вятъра

deflect n отклонявам (се)

deflection n (DEFLEXION) отклонение, пречупване, извиване, изкривяване, еластичност (на пружина)

deforest v обезлесявам

deform v обезобразявам, разкривявам

deformation n обезобразяване, разкривяване, деформиране, деформация, изопачаване, изкривяване, извращаване

deformed a безобразен, уродлив

deformity n уродливост

defraud v измамвам

defray v покривам (разноски)

deft a сръчен, пъргав

defunct a покоен

defy v предизвиквам, не се подчиняван на, не се поддавам на
DEFY you to do it хайде направи го де, ако можеш!

degeneracy n изроденост

degenerate 1. a изроден
2. n изроден човек, изрод
3. v израждам се, издребнявам

degeneration n изражение

degradation n понижаване, падение, позор

degrade v понижавам, унижавам

degrading a унизителен

degree n степен, градус, учена степен

dehydrate DEНY DRATEИдехидрирам, отделям вода от

deify v обожествявам

deign v благоволявам

deity n божество

deject v обезсърчавам

dejection n отпадналост

delay 1. v отлагам, задържам, забавям (се), бавя
to DELAY a delivery забавям доставката
to ask for a DELAY моля за отсрочка (отлагане)
to grant a DELAY давам отсрочка
2. n отлагане, забавяне, закъснение
without DELAY незабавно

delectable a възхитителен

delegate 1. v делегирам
2. n делегат

delegation n делегация

delete v изтривам, задрасквам, зачерквам, премахвам

deleterious a вреден

deletion n зачеркване, задраскване, заличаване, премахване, нещо заличено/задраскано

deliberate 1. v обмислям, обсъждам
2. a преднамерен, бавен

deliberation n обсъждане, обмисляне, разискване
pl дебати, внимание, предпазливост, отмереност

deliberative a съвещателен

delicacy n изтънченост, лакомство, деликатес

delicate a изтънчен, нежен, деликатен

delicious a възхитителен, вкус

delight 1. n наслада, възхищение
take DELIGНT in наслаждавам се на
2. v причинявам удоволствие на, бивам възхитен

delightful a възхитителен

delimit v определям (граници)

delimitate v определям (граници)

delimitation n определяне (на граница)

delineate v очертавам

delineation n очертаване, очертание, скициране, скица, обрисуване, изобразяване

delinquency n престъпност, неизпълнение на дълг, вина

delinquent 1. a който не е изпълнил дълга си, който е извършил нарушение
2. n нарушител, виновник

deliquesce v стопявам се

delirious a не на себе си

delirium n бълнуване

deliver v предавам, връчвам, издавам, освобождавам, нанасям (удар) изнасям (лекция), произнасям (реч), доставям
be DELIVERed of раждам
to DELIVER goods at the warehouse доставям стока на склад
to DELIVER goods (C.I.F.) F.O.B. Varna доставям стока условие СИФ (ФОБ) Варна

deliverance n избавяне, освобождение

delivery n предаване, дикция, раждане, бизн. доставка
cash on DELIVERY наложен платеж
urgent (express) DELIVERY срочна доставка
date of DELIVERY дата на доставка
delay in DELIVERY забавяне на доставка
forward (future) DELIVERY бъдеща доставка
part DELIVERY частична доставка
terms of DELIVERY условия на доставка

dell n долчинка

delude v заблуждавам

deluge 1. n потоп
2. v наводнявам

delusion n заблуда, самоизмама

delusive a измамен

delve v копая, ровя се

demandable [di'ma:ndəbl]
1. n искане, търсене (на стока)
on DEMAND при поискване
in great DEMAND който много се търси
payable on DEMAND платим при поискване
supply and DEMAND търсене и предлагане
2. v искам (from, of)

demandant [di'ma:ndənt]
n юр. тъжител, ищец

demand deposit [di'ma:nddi'pɔzit]
n банк. текуща сметка

demander [di'ma:ndə]
1. ик. купувач, консуматор
2. demandant

demarcate ['di:ma:,keit]
v разграничавам, прекарвам демаркационна линия

demarcation [,di:ma:'keiʃn]
n разграничение, разграничаване, граница, различие
line of DEMARCATION демаркационна линия

demarch [dei'ma:ʃ]
1. n фр. пол. демарш, действие, постъпка, дипломатически ход
2. промяна на политиката, излагане на възгледи

demarche вж. demarch

demark [di'ma:k]
вж. demarcate

demarkation вж. demarcation

dematerialize [,di:mə'tiəriəlaiz]
v изгубвам материалната си форма, превръщам (се) в дух, карам нещо да изгуби материалната си форма, дематериализирам

demean [di'mi:n]
I. v refl държа се (добре, почтено и пр.)
II. 1. refl унижавам се, постъпвам недостойно/низко
2. унижавам, понижавам, уронвам

demeanour [di'mi:nə]
1. държание, поведение, маниер
2. изражение, вид

dement [di'ment]
v ряд. подлудявам, карам да подлудее

demented [di'mentid]
a луд, побъркан, ненормален
to be/become DEMENTED полудявам, побърквам се
like one DEMENTED като луд

dementia [di'menʃə]
n мед. придобито слабоумие, деменция
precocious DEMENTIA, DEMENTIA praecox мед. ранна деменция, шизофрения

demerit [di'merit]
n недостатък, слабост, грешка, дефект

demesmerize [di:'mezməraiz]
v събуждам от хипноза

demesne [di'mein]
1. владение, собственост
to hold something in DEMESNE владея/притежавам нещо
2. земя, използувана от самия владетел (а не от арендатор)
прен. сфера, облаcт

demigod ['demigɔd]
n полубог

demijohn ['demidʒɔn]
n дамаджана

demilitarize [di:'militəraiz]
v демилитаризирам

demi-mondaine ['demimɔn'dein]
n жена със съмнително поведение, демимонденка

demi-monde ['demi'mɔ:nd]
n жени със съмнително поведение, демимонд

demi-rep ['demirep]
n човек (особ. жена) със съмнително поведение

demi-repdom ['demi'repdəm]
n хора/жени със съмнително поведение

demise [di'maiz]
I. 1. прехвърлям (имот, титла) на друго лице, давам (имот) под аренда
2. оставям, завещавам, предавам по наследство
to DEMISE of the crown отказвам се от престола
II. 1. прехвърляне (на имот), даване под аренда, завещаване
отказване от престола (и DEMISE of the crown)
предаванe на престола на престолонаследника
2. смърт

demisemiquaver [,demi'semikweivə]
n муз. тридесет и вторина (нота)

demission [di'miʃn]
n оставка, абдикация

demit [di'mit]
v напускам (служба), давам си оставката, абдикирам

demitasse ['demitæs]
n малка чаша (черно кафе)

demiurge ['demiə:dʒ]
n създател на вселената/материалния свят, демиург

demivolt ['demivɔlt]
n скок (на кон) с вдигнати предни крака

demo ['demou]
1. DEMO демократ
2. demonstration, demonstrator

demob [di:'mɔb]
вж. sl. demobilize

demobilization [di,moubilai'zeiʃn]
n демобилизация

demobilize [di'moubilaiz]
v демобилизирам

democracy [di'mɔkrəsi]
1. демокрация, народовластие
People's DEMOCRACY (страна с) народна демокрация
2. демократизъм, ам. (принципи/програма на) демократическа партия, народ, низши слоеве

democrat ['deməkræt]
1. демократ
2. ам. открита кола с два коня (и DEMOCRAT waggon)

democratic [,demə'krætik]
a демократичен

democratism [di'mɔkrətizm]
n демократизъм

democratization [di,mɔkrətai'zeiʃn]
n демократизиране, демократизация

democratize [di'mɔkrətaiz]
v демократизирам

demode [deimou'dei]
a фр. демодиран

demoded [di'moudid]
a демодиран

demogorgon [,di:mə'gɔ:gən]
n мит. демогоргон

demographer [di'mɔgrəfə]
n демограф

demographic [,di:mə'græfik]
a демографски

demography [di'mɔgrəfi]
n демография

demoiselle [,demwa'zel]
1. n фр. ост., шег. госпожица
2. зоол. моминарски жерав (Anthropoides virgo)
3. зоол. вид водно конче
4. tiger shark
5. риба от вида Pomacentrus

demolish [di'mɔliʃ]
1. срутвам, събарям, унищожавам
2. прен. сривам, унищожавам (доводи, противник), разг. изяждам, изпапвам, унищожавам

demolition [,demə'liʃn]
1. срутване, събаряне, унищожаване, унищожение
2. рl воен. ескплозиви

demon ['di:mən]
1. демон, зъл дух, дявол
2. daemon, разг. енергичен/запален човек
he is a DEMON for work работи като фурия

demoness ['di:mənis]
n жена демон

demonetization [di:'mʌnitai'zeiʃn]
1. демонетизация
2. изземване на монети от обръщение

demonetize [,di:'mʌnitaiz]
1. демонетизирам
2. изземвам монети от обръщение

demoniac [di:'mouniæk]
I. 1. демонски, сатанински
2. обзет от зъл дух, бесен
II. n човек, обзет от зъл дух

demoniacal [,di:mə'naiəkl]
вж. demoniac i

demonic [di:'mɔnik]
1. демонски, демоничен, дяволски, сатанински
2. гениален, вдъхновен

demonism ['di:mənizm]
n демонизъм

demonist ['di:mənist]
n демонист

demonize ['di:mənaiz]
v превръщам в демон, представям като демон, владея като демон

demonocracy [,di:mə'nɔkrəsi]
n власт/царство на демоните

demonolatry [,di:mə'nɔlətri]
n вярване в демони, зли духове и пр., обожаване на демони

demonologist [,di:mə'nɔlədʒist]
n човек, който проучва народни вярвания за демони и пр

demonology [,di:mə'nɔlədʒi]
1. проучване на народни вярвания за демони и пр., демонология
2. вяра в демони, списък на врагове

demonry ['di:mənri]
n магия, магъосничество

demonstrability [di:,mɔnstrə'biliti]
1. доказуемост
2. нагледност, очевидност

demonstrable [di'mɔnstrəbl]
1. доказуем
2. очевиден, явен, нагледен, който може да се покаже

demonstrably [di'mɔnstrəbli]
adv явно, очевидно

demonstrate ['demənstreit]
1. доказвам (истина и пр.)
2. показвам (нагледно), демонстрирам, показвам, проявявам (чувства и пр.), манифестирам, участвувам в манифестация/демонстрация

demonstration [,demən'streiʃn]
1. доказване, доказателство
proved to DEMONSTRATION напълно доказан
2. демонстриране, демонстрация, показване (на апарат и пр.)
DEMONSTRATION car/flight показна кола/полет
DEMONSTRATION class/lecture показен клас/урок
DEMONSTRATION farm образцово стопанство
3. демонстриране, показване (на чувства) DEMONSTRATIONs of love любовни излияния, доказателства за любов
4. манифестация, демонстрация
5. воен. демонстрация (на сила)

demonstrationist [,demən'streiʃənist]
n демонстрант, манифестант

demonstrative [di'mɔnstrətiv]
I. 1. нагледен, убедителен
който показва/доказва (of)
2. експанзивен, излиятелен, открит, неприкрит (за чувства)
грaм. показателен
II. n грам. показателно местоимение

demonstratively [di'mɔnstrətivli]
1. убедително, нагледно
2. експанзивно, излиятелно, открито

demonstrativeness [di'mɔnstrətivnis]
1. убедителност, нагледност
2. експанзивност, излиятелност, откритост, неприкритост

demonstrator ['demənstreitə]
1. демонстратор
2. демонстрант, манифестант

demoralization [di,mɔrəlai'zeiʃn]
n деморализиране, деморализация, поквара, упадък в дисциплината

demoralize [di'mɔrəlaiz]
v деморализирам, покварявам

demos ['di:mɔs]
n гр. (прост) народ, тълпа

demote [di'mout]
v понижавам, деградирам

demotic [di:'mɔtik]
a народен, ист. демотичен

demotion [di'mouʃn]
n понижаване, понижение, деграиране

demount [di'maunt]
v демонтирам, разглобявам

demountable [di'mauntəbl]
a разглобяем

demulcent [di'mʌlsnt]
1. мед. a смекчаващ, успокояващ, облекчаващ
2. n лекарство, успокояващо дразненето

demur [di'mə:]
I. 1. противя се, опъвам се (at, to)
without DEMURring без колебание/възражения
2. отхвърлям, неприемам, юр. повдигам възражение
II. n колебание, възражение
without DEMUR без колебание/възражения, безпрекословно
to make no DEMUR не се колебая/противя, не правя възражения

demure [di'mjuə]
a (престорено) скромен/сериозен, въздържан

demureness [di'mjuənis]
n (престорена) скромност/сериозност, въздържаност

demurrable [di'mʌrəbl]
a юр. срещу който може да се повдигне възражение

demurrage [di'mʌridʒ]
1. забавяне (на вагон, кораб-в гара, пристанище)
2. такса за такова забавяне, фин. процент, който английската банка задържа, когато дава пари срещу злато на кюлчета

demurrer [di'mʌrə]
n юр. възражение

den [den]
I. 1. бърлога, дупка
2. бордей, коптор, бърлога, вертеп, свърталище (на крадци и пр.), работна стая, кабинет, бърлога
II. 1. живея/оттеглям ее в бърлога и пр
2. вкарвам в бърлогата

denarius [di'nɛəriəs]
n денар (стара римска монета)

denary ['dinəri]
a десеторен, десетичен

denationalization [di:,næʃənəlai'zeiʃn]
1. лишаване от национални права
2. денационализиране, денационализация (на предприятие и пр.)

denaturalization [di:,nætʃərəlai'zeiʃn]
1. лишаване от поданство, денатурализация
2. лишаване от естествени свойства

denaturalize [di:'nætʃərəlaiz]
1. лишавам от поданство, денатурализирам
2. отнемам естествените свойства на

denature [di:'neitʃə]
v денатурирам, променям свойствата на, правя негоден за ядене/пиене

denaturize [di:'neitʃəraiz]
v денатурирам, променям свойствата на, правя негоден за ядене/пиене

denazification [di:,nætsifi'keiʃn]
n денацификация, премахване нацисткия характер

denazify [di'nætsifai]
v денацифицирам, премахвам нацисткия характер (на)

dendriform ['dendrifɔ:m]
a дървовиден

dendroid ['dendrɔid]
a дървоподобен

dendrologist [den'drɔlədʒist]
n дендролог

dendrology [den'drɔlədʒi]
n дендрология

dene [di:n]
I. n долчинка, падина
II. n пясъци, дюни

denegation [,di:ni'geiʃn]
n ост. отказ (ване), опровержение

dengue ['deŋgei]
n остра заразна тропическа треска, денга

dengue-fever ['deŋgei'fi:və]
n остра заразна тропическа треска, денга

deniable [di'naiəbl]
a опровержим

denial [di'naiəl]
1. отказ
2. отричане, опровержение, опровергаване

denier [di'naiə]
I. n човек, който отказва/опровергава
II. n текст, дение

denigrate ['di:nigreit]
1. очерням, клеветя, хуля, петня, опетнявам
2. омаловажавам

denigration [,di:ni'greiʃn]
1. очерняне, оклеветяване, охулване, опетняване
2. омаловажаване

denigrator ['di:nigreitə]
n клеветник, хулител

denim ['denim]
1. n текст. вид док
2. рl дочени панталони/дрехи

denitrate [di:'naitreit]
v хим. денитрирам

denitrify [,di:'naitrifai]
v хим. денитрирам

denizen ['denizən]
I. 1. книж. жител, обитател
2. натурализиран гражданин, аклиматизирано животно/растение, чужда дума, влязла в езика, заемка
II. 1. v давам (някому) поданство, заселвам (страна)

denominate [di'nɔmineit]
v назовавам, наименувам

denomination [di,nɔmi'neiʃn]
1. име, название, наименуване, назоваване
2. вероизповедание, секта, стойност (на парични знаци), единица мярка

denominational [di,nɔmi'neiʃənəl]
a който принадлежи на дадено вероизповедание/секта

denominationalism [dinɔmi'neiʃənəlizm]
n сектантство

denominative [di'nɔminətiv]
1. нарицателен
2. грам. деноминативен, именен

denominator [di'nɔmineitə]
1. мат. знаменател
to reduce to a common DENOMINATOR привеждам към общ знаменател (и прен.)
2. обща черта, стандарт, ниво

denotation [,di:nou'teiʃn]
1. означаване
2. знак, обозначение, название, наименование, признак, белег, значение, смисъл (на дума и пр.)

denotative [di'noutətiv]
a който обозначава/наименува/показва
който е признак (of)

denote [di'nout]
1. означавам, обозначавам, показвам, свидетелствувам за, издавам
2. знача (за дума и пр.)

denouement [de'nu:ma:n]
n фр. лит. развръзка

denounce [di'nauns]
1. издавам, предавам, изобличавам
2. осъждам, отричам, денонсирам, обявявам за невалиден (договор)

denouncement [di'naunsmənt]
вж. denunciation

denouncer [di'naunsə]
n човек, който издава/осъжда/отрича, разобличител

de novo [di:'nouvou]
adv лат. отново, наново, пак отначало

dense [dens]
a гъст, плътен, дебел, компактен
DENSE darkness дълбок мрак, глупав, тъп, бавен
DENSE ignorance дълбоко/крайно невежество, ам. тежък, труден (за стил)

densely a гъсто, плътно

density ['densiti]
n гъстота, плътност, компактност, хим. относително тегло, тъпота, (бездънна) глупост

dent [dent]
I. n вдлъбнатина, трапчинка, щърбел, щръбка, хърбел, тех. зъбец, прен. пробив, начален успех
II. v правя вдлъбнатина/трапчинка, нащърбявам, прен. правя пробив в

dental ['dentl]
I. a зъбен (и фон.), зъболекарски
DENTAL surgeon хирург зъболекар
DENTAL floss конци за чистене на зъби (вместо клечка)
DENTAL technician зъботехник
II. n фон. зъбна съгласна

dentary ['dentəri]
I. a зъбен, на зъбите
II. n зоол. зъбна кост (на риби, влечуги)

dentate ['denteit]
a назъбен (и бот., зоол.)

dentation [den'teiʃn]
n назъбеност, зъбче

denticle ['dentikl]
n зъбче, зъбец, dentil

denticular [den'tikjulə]
a зъбовиден

denticulate [den'tikjulət]
a назъбен

denticulated [den'tikjuleitid]
a назъбен

dentifrice ['dentifris]
n паста/прах за зъби

dentil ['dentil]
n арх. дентикул, зъборез

dentist ['dentist]
n зъболекар

dentistry ['dentistri]
n зъболекарство, стоматология

dentition [den'tiʃn]
n анат. никнене на зъби, разположение на зъбите

dentoid ['dentɔid]
a зъбовиден

denture ['dentʃə]
n зъби (особ. изкуствени), изкуствена челюст, протеза

denuclearize [di:'njukliəraiz]
v премахвам атомното оръжие от, забранявам атомното оръжие в

denudation [,di:nju'deiʃn]
n оголване, лишаване от растителност, геол. денудация

denude [di'nju:d]
v оголвам, лишавам от растителност
лишавам, отнемам (of)
DENUDEd of лишен от, без

denunciation [di,nʌnsi'eiʃn]
n издаванe, предаванe (на правосъдието), изобличаване, осъждане, отричане, денонсиране

denunciative [di'nʌnsiətiv]
a изобличителен, обвинителен, заплашителен

denunciatory [di'nʌnsieitəri]
a изобличителен, обвинителен, заплашителен

deny [di'nai]
v опровергавам, отричам истинността на, отхвърлям (обвинение)
I DENY the words отричам да съм казал тези думи, отричам се/отказвам се от, не признавам (някого)
отказвам (someone something някому нещо)
to DENY one's signature отказвам да подпиша
I was denied my request молбата ми бе отхвърлена
to DENY admittance to someone не пускам някого да влезе
he is not to be denied не може да му се откаже
I was denied the door не ме пуснаха да вляза
refl лишавам се/отказвам се от
refl жертвувам се (for)

deodar ['di:ɔda:]
n бот. хималайски кедър

deodorant [di:'oudərənt]
I. a премахващ неприятна миризма
II. n дезодорант

deodorize [di:'oudəraiz]
v премахвам неприятната миризма (от)

deontology [,di:ɔn'tɔlədʒi]
n учение за моралните/нравствените задължения

deo volente ['di:ouvou'lenti]
adv лат. ако e рекъл господ

deoxidate [di:'ɔksideit]
v хим. дезоксидирам

deoxidation [di:,ɔksi'deiʃn]
n хим. дезоксидация

deoxidization [di:,ɔksidai'zeiʃn]
n хим. дезоксидация

deoxidize [di:'ɔksidaiz]
v хим. дезоксидирам

deoxidizer [di:'ɔksidaizə]
n хим. редуциращо средство

deoxygenate [di:'ɔksidʒəneit]
v хим. дезоксидирам

depart [di'pa:t]
v тръгвам, отпътувам, заминавам, отивам си, умирам
to DEPART this life ост. умирам, отивам си от тоя свят
отклонявам се, отстъпвам, изменям (from)
нарушавам (from)

departed [di'pa:tid]
I. a (пре) минал, покоен
II. n покойник, покойници

department [di'pa:tmənt]
n отдел (ение), служба, търг. бранш
DEPARTMENT store универсален магазин
appointments DEPARTMENT отдел личен състав, ведомство, ам. министерство
State DEPARTMENT ам. Министерство на външните работи
DEPARTMENT of the Interior ам. Министерство на природните богатства, факултет, отдел, катедра, специалност (в университет и пр.)
облаcт, отрасъл, департамент (във Франция), военно окръжие

departmental [,di:pa:t'mentl]
a ведомствен, на/който се отнася до даден отдел/служба
DEPARTMENTAL committee министерска комисия, комисия от различни ведомства/министерства

departmentalism [,di:pa:t'mentəlizm]
n строго разграничение и липса на връзка между ведомства/служби, бюрократизъм

departmentalize [,di:pa:t'mentəlaiz]
v разделям на отдели/ведомства

departure [di'pa:tʃə]
n тръгване, отпътуване, заминаване
to take one's DEPARTURE тръгвам си, отивам си
DEPARTURE platform перон, от който тръгват влаковете
point of DEPARTURE изходна точка
DEPARTURE position изходно положение, ост. смърт, кончина, отстъпление, отклонение
нарушение (from), юр. промяна на линията на защитата, отклонение от поддържаното становище
new DEPARTURE промяна на линията на действие, нова линия/курс, ново начинание, мор. разстояние, изминато от кораб източно/западно от мястото, от което е отплувал, изходна точка, място, от което се тръгва

depasturage [di'pa:stʃəridʒ]
n пасене (на добитък), право да се пасе добитък

depasture [di'pa:stʃə]
v паса, опасвам, водя на паша

depauperate [di'pɔ:pəreit]
I. v правя да обеднее
II. a обеднял

depauperize [di:'pɔ:pəraiz]
v избавям от нищета, ликвидирам с мизерията в/на

depend [di'pend]
v завися (on, upon)
that DEPENDs зависи, може би
DEPENDing on в зависимост от
на издръжка съм, издържам се (on, upon)
разчитам, уповавам се (on, upon)
you may DEPEND upon it бъди уверен, юр. очаквам разрешение (за въпрос)
ост. вися (from)

dependability [di,pendə'biliti]
n надеждност, сигурност

dependable [di'pendəbl]
a на когото може да се разчита, сигурен

dependant вж. dependent

dependence [di'pendəns]
n зависимост, подчинено/зависимо положение
издръжка (on, upon)
to live in DEPENDENCE не съм самостоятелен, живея на издръжка на друг, вяра, доверие
to place DEPENDENCE in/on someone имам вяра в някого, опора, упование, юр. очакване на решение, ам. наркомания

dependency [di'pendənsi]
n зависима/подвластна страна, колония, васална страна
ряд. dependence

dependent [di'pendənt]
I. a подчинен, зависим, подвластен, васален
грам. подчинен (за изречение) (on, upon)
зависещ, зависим (on, upon)
несамостоятелен, на издръжка (on, upon)
ост. висящ (from), юр. който очаква (раз) решение
II. n човек, подчинен/на издръжка на друг
someone's DEPENDENTs семейството/близките на някого

depersonalize [di:'pə:sənəlaiz]
v обезличавам, лишавам от индивидуалност

depict [di'pikt]
1. рисувам, изобразявам
2. обрисувам описвам

depicter [di'piktə]
n художник, изобразител, описвач

depiction [di'pikʃn]
1. рисуване, изобразяване, рисунка, изображение, образ
2. обрисуване, обрисовка, описание

depictor вж. depicter

depicture [di'piktʃə]
v изобразявам, описвам, представям

depilate ['di:pileit]
v обезкосмявам

depilation [,di:pi'leiʃn]
n обезкосмяване

depilatory [di'pilətəri]
I. a който премахва космите
II. n средство за премахване на косми, депилатоар

deplane [di:'plein]
v слизам от самолет

deplenish [di'pleniʃ]
v изпразвам

deplete [di'pli:t]
v изпразвам, изчерпвам, изтощавам (и прен.), намалявам

depletion [di'pli:ʃn]
n изпразване, изчерпване, намаляване, изтощаване, изтощение

depletive [di'pli:tiv]
a книж. който изчерпва, изтощителен, очистителен

depletory [di'pli:təri]
a книж. който изчерпва, изтощителен, очистителен

deplorable [di'plɔ:rəbl]
1. плачевен, който е за окайване, окаян, жалък
2. нежелателен, за който трябва да се съжалява

deplore [di'plɔ:]
1. осъждам, не одобрявам, възмущавам се от
2. съжалявам/разкайвам се за, окайвам, оплаквам

deploy [di'plɔi]
I. v воен. разгръщам (фронт), разгръщам се (за колона), прен. разгръщам, проявявам
II. вж. deployment

deployment [di'plɔimənt]
n воен. разгръщане, развръщане

deplume [di'plu:m]
1. v книж. оскубвам (перата на)
2. лишавам от богатство/почести и пр

depolarization [di,poulərai'zeiʃn]
n физ. деполяризация

depolarize [di'pouləraiz]
1. физ. деполяризирам
2. прен. разклащам, разколебавам (убеждение и пр.)

depoliticize [,di:pə'litisaiz]
v премахвам политическия характер на

depone [di'poun]
v юр. давам показания под клетва

deponent [di'pounənt]
I. a грам. депонентен, отлагателен
II. 1. юр. лице, което дава показания под клетва
2. грaм. депонентен/отлагателен глагол

depopulate [di:'pɔpjuleit]
1. намалявам/изгонвам/унищожавам населението на, обезлюдявам
2. ряд. обезлюдявам се

depopulation [di:,pɔpju'leiʃn]
n намаляване/изгонване/унищожаване на населението, обезлюдяване

deport [di'pɔ:t]
1. депортирам, изгонвам от страната, изселвам
2. refl държа се (добре и пр.)

deportable [di'pɔ:təbl]
a подлежащ на депортиране, наказуем с депортиране

deportation [,di:рɔ:'tеʃn]
n депортиране, изгонване от страната, изселванe

deportee [,di:pɔ:'ti:]
n човек, изгонен/изселен от някоя страна, депортирано лице

deportment [di'pɔ:tmənt]
1. държание, поведение
2. стойка, походка, хим. (начин на) реагиране

deposable [di'pouzəbl]
a който може да бъде свален/снет (за длъжностно лице)

deposal [di'pouzəl]
n сваляне/снемане от длъжност

depose [di'pouz]
1. свалям/снемам от длъжност, детронирам, лишавам от власт
2. юр. давам показания под клетва

deposit [di'pɔzit]
I. 1. слагам, поставям
2. геол. натрупвам, утаявам, правя нанос, отлагам
3. нося, снасям (яйца)
4. влагам, слагам (пари в банка)
5. давам капаро, правя депозит
II. 1. геол. нанос, утайка, залеж
2. влог, залог, депозит
to place money on DEPOSIT влагам пари в банка

depositary [di'pɔzitəri]
1. съхранител, пазител
2. depository

deposition [,di:pɔ'ziʃn]
1. снемане/сваляне от длъжност/престол, детрониране, лишаване от власт
2. юр. показания под клетва, геол. утайване, отлагане, утайка, нанос

depositor [di'pɔzitə]
n вложител

depository [di'pɔzitəri]
n склад, хранилище (и прен.)

depot ['depou]
1. склад
2. трамвайно депо, автобусен гараж, ам. жп. гара, воен. склад за припаси
DEPOT ship снабдителен кораб, воен. щаб на полк, запасна част, учебен баталъон

depravation [,di:prə'veiʃn]
1. n книж. разврат, поквара, поквареност, извратеност (на вкус)
2. упадък, влошаване, разваляне

deprave [di'preiv]
1. развалям, влошавам
2. покварявам, развращавам

depraved [di'preivd]
a развален, покварен, изроден, извратен (за вкус)

depravity [di'præviti]
1. поквара, поквареност, развала, извратеност, развратна постъпка
2. рел. греховност

deprecate ['deprikeit]
1. неодобрявам, осъждам, възразявам, противопоставям се на, много съжалявам за
2. depreciate

deprecation [,depri'keiʃn]
n възражение, протест, неодобрение, осъждане

deprecative ['deprikeitiv]
1. неодобрителен, осъдителен, възразяващ, противопоставящ се
2. deprecatory

deprecatory ['depri,keitəri]
1. който се старае да омилостиви/да спечели, умолителен
2. неодобрителен

depreciate [di'pri:ʃieit]
1. обезценявам (се), пада ми цената, губя стойността си
2. омаловажавам, подценявам, говоря с пренебрежение за

depreciatingly [di'pri:ʃieitiŋli]
adv пренебрежително, с пренебрежение/неуважение

depreciation [di,pri:ʃi'eiʃn]
1. обезценяване (и на валута)
2. (отбив/отстъпка за) амортизация/изхабяване, пренебрежение, незачитане, омаловажаване

depreciative [di'pri:ʃiətiv]
a обезценителен, обезценяващ, омаловажаващ, подценяващ, пренебрежителен

depreciatory [di'pri:ʃieitəri]
a обезценителен, обезценяващ, омаловажаващ, подценяващ, пренебрежителен

depredate ['deprideit]
1. грабя, ограбвам, плячкосвам
2. опустошавам

depredation [,depri'deiʃn]
1. грабителски поход, грабеж, плячкосване
2. опустошение, опустошаване, разорение, разоряване (на страна), разрушително действие (на морето)

depredator ['deprideitə]
1. грабител
2. рушител, опустошител

depredatory ['deprideitəri]
1. грабителски
2. разрушителен, опустошителен

depress [di'pres]
1. гнетя, угнетявам, потискам
to be easily DEPRESSed лесно падам духом
2. отслабвам, намалявам, понижавам, снишавам (активност, цена, глас), спускам, свеждам, наклонявам, натискам, налягам

depressant [di'presənt]
1. мед. a понижаващ нервната активност, седативен
2. n седативно средство

depressed [di'prest]
1. угнетен, подтиснат, унил
2. снижен, намален, ослабен
DEPRESSED area област с нисък стандарт на живот и голяма безработица, бот., зоол. плосък, арх. плосък, сведен (за свод, покрив)

depressing [di'presiŋ]
a гнетящ, угнетителен, тягостен, мрачен

depression [di'preʃn]
1. угнетеност, униние, депресия
2. понижение, понижаване, спадане, намаляване
3. ик. депресия, застой
4. падина, вдлъбнатина
5. метеор. депресия
6. астр. отрицателна височина на небесно светило

depressive [di'presiv]
I. 1. depressing
2. мед. депресивен, страдащ от депресия
II. n мед. човек, страдащ от депресия

depressor [di'presə]
n анат. депресор, отпускащ мускул

deprivation [,di:prai'veiʃn]
1. лишаване, отнемане, лишение, загуба
2. лишаване от звание/служба, нищета, бедност, мизерия

deprive [di'praiv]
1. лишавам, отнемам (someone of something някому нещо)
2. освобождавам/отстранявам от длъжност

deprived [di'praivd]
a лишен от добри условия за живот

depth [depθ]
1. дълбочина (и прен.)
in DEPTH задълбочен (за анализ и пр.)
2. ширина
shelves 10 inches in DEPTH рафтове, широки 10 инча
3. обик. рl дълбочини, дълбини, глъбини
in the DEPTHs of the earth в земните недра, вдън земя
in the DEPTH (s) of night в глуха/потайна доба
in the DEPTH of the country в дълбоката провинция
to be in the DEPTHs of despair/degradation в пълно отчаяние/напълно пропаднал съм
cry from the DEPTHs вик от глъбините на сърцето
in the DEPTH (s) of всред, посред
4. pl бездна, пропаст
5. наситеност (на тон, цвят)
6. муз. дълбочина (на тон)
7. attr задълбочен, подробен
DEPTH psychology дълбочинна психология
the DEPTHs прен. дъното, най-ниската степен на унижение и мизерия
to be out of/beyond one's DEPTH не стигам дъното с краката си, прен. не мога да следя, не разбирам
it is beyond my DEPTH него разбирам, не е за моята уста лъжица

depth-bomb ['depθ,bɔm]
n дълбочинна бомба

depth-charge ['depθtʃa:dʒ]
n дълбочинна бомба

deputation [,depju'teiʃn]
1. депутация, делегация
2. пълномощия, упълномощаване, делегиране

depute [di'pju:t]
1. назначавам като заместник/представител, делегирам
2. възлагам (задача и пр.)

deputize ['depjutaiz]
1. представям, замествам (for), действувам като пълномощник
2. театр. дублирам (артист) (for), назначавам за представител/делегат/заместник

deputy ['depjuti]
n представител, заместник
acting DEPUTY n изпълняващ длъжност
by DEPUTY чрез пълномощник

deracinate [di'ræsineit]
v книж. изкоренявам

deracination [di,ræsi'neiʃn]
n книж. изкореняване

derail [di'reil]
1. причинявам дерайлиране (обик. pass)
2. ряд. дерайлирам

derailment [di'reilmənt]
n дерайлиране

derange [di'reindʒ]
1. книж. разбърквам, размествам
2. прен. разстройвам, докарвам до умопомрачение, повреждам (машина)
pass (умо) побърквам се

deranged [di'reindʒd]
1. разбъркан, объркан
2. (умо) побъркан, умопомрачен

derangement [di'reindʒmənt]
1. разбъркване, объркване
2. умопомрачение, (умо) побъркване

derate [di'reit]
v освобождавам (занаят и пр.) от местни такси/налози

deration [di:'ræʃn]
v освобождавам от/премахвам купонната система (за)

derby ['da:bi]
1. конно надбягване, дерби
2. състезание (автомобилно и пр.), което предизвиква голям интерес
d. ам. бомбе, вид здрава висока обувка
DERBY dog куче, случайно излязло на пистата, прен. непредвиден неприятен посетител, непредвидена неприятна случка

derelict ['derilikt]
I. 1. изоставен, напуснат, захвърлен, зарязан, безстопанствен
2. ам. нехаен (към задълженията си)
II. 1. изоставена вещ/стока и пр., напуснат/изоставен кораб
2. ам. скитник, немил-недраг, парий, юр. земя/суша, получена от оттегляне на река/море

dereliction [,deri'likʃn]
1. изоставяне, напускане, захвърляне, изоставеност
2. нарушение, неизпълнение (на дълг) (и DERELICTION of duty), опущение, грешка, оттегляне на море/река от брега, юр. земя, получена от оттегляне на море/река

deride [di'raid]
v осмивам, иронизирам

derisible [di'rizibl]
a книж. достоен за присмех

derision [di'riʒn]
1. n присмиване, осмиване, присмех, подигравки
to hold/have in DERISION надсмивам се над, подигравам се на
to be in DERISION станал съм за смях
2. посмешище

derisive [di'raisiv]
1. насмешлив, подигравателен, ироничен
2. достоен за присмех, смешен

derivable [di'raivəbl]
a който може да се извлече/получи

derivate ['deriveit]
n дериват

derivation [,deri'veiʃn]
1. произход, произхождение
2. получаване, добиване, извличане
3. източник, начало
4. ез. произход, етимология
5. ез. деривация
6. биол. еволюция
7. мат. получаване на производна, извеждане (на теорема), диференциране, решение, извод
8. тех. отклонение, деривация
9. ел. разклонение

derivationist [deri'veiʃənist]
n еволюционист

derivative [di'rivətiv]
I. a производен, вторичен, неоригинален
II. 1. грам. производна дума
2. мат. производна функция, хим. дериват

derive [di'raiv]
1. произхождам, произлизам, произтичам (често и pass)
водя началото си (from)
2. обяснявам/установявам произход
3. получавам, извличам, добивам (from)
4. наследявам (черти, характер)
5. отвеждам (вода)
6. ел. разклонявам, извеждам

derm ['də:m]
n анат. дерма, кожа

derma ['də:mə]
n анат. дерма, кожа

dermal ['də:məl]
a анат. отнасящ се до дермата, кожен

dermatic [də:'mætik]
a анат. отнасящ се до дермата, кожен

dermatitis [,də:mə'taitis]
n мед. дерматит

dermatoid ['də:mətɔid]
a подобен на/като кожа, кожен

dermatology [,də:mə'tɔlədʒi]
n дерматология

dermoid ['də:mɔid]
вж. dermatoid

dernier cri [dɛənie:'kri:]
n фр. последна мода

derogate ['derɔgeit]
1. v книж. накърнявам, уронвам (авторитет) (from), подценявам
2. ряд. унижавам се, уронвам достойнството си

derogation [derɔ'geiʃn]
1. n книж. накърняване, уронване
2. унижение

derogatory [di'rɔgətəri]
1. пренебрежителен, подценяващ
2. уронващ, унизителен (to), нарушаващ (права и пр.)

derrick ['derik]
1. дерик (-кран)
2. сондажна кула

derring-do ['deriŋ'du:]
n смелост, храброст

derringer ['derindʒə]
n малък пистолет

derv [də:v]
n гориво за дизелов мотор

dervish ['də:viʃ]
n дервиш

desalinate [di'sælineit]
v обезсолявам

desalinize [di'sælinaiz]
v обезсолявам

desalt [di'sɔ:lt]
v обезсолявам

descant ['deskænt]
I. 1. муз. свободно воден дискантов/сопранов припев, първи глас
2. поет. мелодия, песен
прен. коментари (on, upon)
II. 1. поет. лея
2. говоря надълго и нашироко, коментирам, опявам
възпявам, славословя (on, upon)

descend [di'send]
1. спускам (се) (по), слизам (от), падам (и за дъжд)
2. произхождам, произлизам, предавам се (и по наследство), залязвам
descend on/upon нападам внезапно, нахлувам в, връхлетявам на/върху, идвам на гости (на някого) без предупреждение, изтърсвам се на, изливам се върху (за гняв)
descend to преминавам към, стигам/слизам до, прен. принизявам се, изпадам дотам да/че

descendable [di'sendəbl]
a юр. наследим

descendant [di'sendənt]
n потомък

descendent [di'sendənt]
1. нанадолен, низходящ
2. произлязъл, произхождащ

descending [di'sendiŋ]
1. намаляващ
in DESCENDING order/scale в низходящ ред
2. печ.
DESCENDING letter буква с камшиче под реда

descent [di'sent]
1. спускане, слизанe, кацане
2. склон, нанадолнище
3. понижение, спадане, упадък
4. внезапно нападение, нахлуване, десант
5. произход
6. поколение, потомство
7. юр. предаване по наследство
DESCENT from the cross изк. картина, която изобразява свалянето на Христос от кръста

describe [dis'kraib]
1. описвам, изобразявам
характеризирам (as)
to DESCRIBE oneself as представям се за
2. чертая, описвам (кръг и пр.)

description [dis'kripʃn]
1. описание, изображение
2. вид, сорт, род
of every DESCRIPTION най-различни, всякакви, от всякакъв сорт, геом. описване, чертане

descriptive [dis'kriptiv]
a описателен, изобразителен, нагледен
DESCRIPTIVE clause грам. описателно определително изречение
DESCRIPTIVE writer писател, майстор на описания

descry [dis'krai]
v книж. съглеждам, съзирам, откривам, виждам

desecrate ['desikreit]
v скверня, осквернявам

desecration [,desi'kreiʃn]
n оскверняване, светотатство

desegregate [di:'segrigeit]
v премахвам сегрегацията в (училище и пр.)

desegregation [,di:segri'geiʃn]
n премахване на сегрегацията

desentisize [di:'sentisaiz]
v мед., фот. правя по-малко чувствителен, десенсибилизирам

desert [di'zə:t]
I. 1. напускам, изоставям
DESERTed streets пусти/безлюдни улици
2. воен. дезертирам (from от)
II. 1. пустиня (и прен.)
2. прен. скучна тема
III. a пустинен, пуст
IV. 1. заслуга
2. pl заслуженото
to get/obtain one's DESERTs получавам си заслуженото

deserted a безлюден

deserter [di'zə:tə]
n дезертъор

desertion [di'zə:ʃn]
1. изоставяне, напускане (и на съпруг)
2. изоставеност
in utter DESERTION изоставен от всички, съвсем изоставен, дезертъорство, дезертиране

deserve [di'zə:v]
v заслужавам, достоен съм за
to DESERVE well of one's country имам големи заслуги към родината си
to DESERVE well/ill заслужавам награда/наказание

deservedly [di'zə:vidli]
adv заслужено, справедливо

deserving [di'zə:viŋ]
a похвален, достоен
заслужаващ (внимание, похвала и пр.) (of)

desex [di:'seks]
v лишавам от полови качества, правя полово непривлекателен

desexualize [di:'seksjuəlaiz]
v лишавам от полови качества, правя полово непривлекателен

desiccate ['desikeit]
1. изсушавам, изсъхвам
2. консервирам (чрез изсушаване, пулверизиране)
DESICCATEd milk/soup мляко/супа на прах

desiccation [,desi'keiʃn]
n сушене, изсушаване

desiccator ['desikeitə]
n пещ за сушене, сушилня

desiderate [di'zidəreit]
v желая, изисквам

desiderative [di'zidərətiv]
I. a който изразява желание, грам. оптативен
II. n грам. оптативен глагол

desideratum [di,zidə'reitəm]
1. нещо липсващо/желано/търсено
2. pl желания, искания

design [di'zain]
I. 1. замислям, възнамерявам, проектирам
2. предназначавам, определям (for)
3. съставям (план, скица и пр.), рисувам, скицирам (модел и пр.), изобразявам
II. 1. замисъл, намерение, идея, проект
2. умисъл
by DESIGN, with a DESIGN умишлено, с умисъл
to have DESIGNs on/upon имам лоши намерения спрямо, кроя нещо против
3. проект, план, скица, чертеж, дизайн
4. десен, шарка, модел, образец, рисунка
5. конструкция, устройство
6. композиция, оформяване, строеж
a building/novel lacking DESIGN лошо построена сграда/роман

designate ['dezigneit]
I. 1. обозначавам, отбелязвам, посочвам
2. предназначавам
назначавам (на длъжност) (as, to, for), титулувам, озаглавявам
II. a изтъкнат, посочен, назначен (но невстъпил още в длъжност)
the governor DESIGNATE новоназначеният губернатор

designation [,dezig'neiʃn]
1. обозначаване, посочване
2. предназначение, цел
3. име, заглавие, титла
4. указание
5. назначение

designedly [di'zainidli]
adv преднамерено, умишлено, с умисъл

designee [,dezig'ni:]
n назначен (но невстъпил в длъжност) човек

designer [di'zainə]
n дизайнер, проектант, конструктор

designing [di'zainiŋ]
I. 1. хитър, лукав, интригантски
2. който планира/проектира, предвидлив
II. n рисуване (на модели, скици, и пр.), дизайнерство

desirability [di,zaiərə'biliti]
1. желателност
2. привлекателност

desirable [di'zairəbl]
1. желателен, желан
2. привлекателен

desire [di'zaiə]
I. 1. желание, жадуване (for)
2. молба, искане
it is my DESIRE to искам да
at your DESIRE по ваше искане/настояване, страст, похот
II. 1. желая, искам, жадувам
2. моля, изисквам
to DESIRE of someone to моля някого да

desirous [di'zaiərəs]
a който желае/жадува
to be DESIROUS of success/to succeed желая да преуспея

desist [di'zist]
v преставам, спирам, въздържам се (from doing something да направя нещо)

desk [desk]
1. писалище, бюро, катедра
2. уч. чин
3. църк. аналой, ам. амвон, прен. духовен сан
4. ам. редакция на вестник
5. муз. пулт, пюпитър
6. тех. пулт, командно табло
7. attr настолен, на маса, писалищен, канцеларски
DESK dictionary голям речник
DESK book справочник

desman ['dezmən]
n зоол. (руски) мускусен плъх (Desmana moschata)

desolate ['desəlit]
I. 1. пуст, безлюден, необитаван, запустял, изоставен, занемарен, разрушен
2. тъжен, мрачен, изоставен, самотен, неутешим, безнадежден, тъжен, сиротен
II. 1. опустошавам, разорявам, обезлюдявам
2. изоставям, напускам, правя нещастен/неутешим, озлочестявам

desolation [,desə'leiʃn]
1. опустошение, опустошаване, разрушение, разорение
2. изоставеност, самота, мъка, нещастие, безутешност, неутешимост, пустиня, пустош

despair [dis'pɛə]
I. 1. отчаяние, безнадеждност
2. източник на/причина за отчаяние/огорчение
II. v отчайвам се, губя надежда (of)
his life was DESPAIRed of положението му изглеждаше безнадеждно, нямаше надежда за живота му

despairing [dis'pɛəriŋ]
a отчаян, обезнадежден

despatch вж. dispatch

despatcher n експедитор, диспечер

desperado [,despə'reidou]
n разбойник, главорез, смелчага

desperate ['despərit]
1. отчаян, безнадежден
2. безразсъден, ужасен, отявлен
to be in a DESPERATE hurry ужасно бързам

desperation [despə'reiʃn]
1. отчаяние, безнадеждност
2. безразсъдност, ярост
to drive someone to DESPERATION карам някого да излезе извън кожата си (от яд)

despicable ['despikəbl]
a презрян, окаян, жалък

despise [dis'paiz]
v презирам

despite [dis'pait]
I. prep въпреки
II. 1. презрение
2. злоба, злост, зложелателство
in DESPITE of въпреки, напук на
in one's own DESPITE в собствена вреда

despiteful [dis'paitful]
a поет. злобен, злостен

despoil [dis'pɔil]
v грабя, ограбвам, плячкосвам

despoilment [dis'pɔilmənt]
n грабеж, разграбване, плячкосване, разхищение

despoliation [dis,pouli'eiʃn]
n грабеж, разграбване, плячкосване, разхищение

despond [dis'pɔnd]
I. v отчайвам се, губя надежда, падам духом, унивам
II. вж. despondency

despondency [dis'pɔndənsi]
n униние, безнадеждност

despondent [dis'pɔndənt]
a унил, паднал духом, обезверен

despot ['despɔt]
n деспот

despotic [des'pɔtik]
a деспотичен, деспотически

despotism ['despətizm]
n деспотизъм, деспотство

dessert [di'zə:t]
1. десерт
2. attr десертен

destination [,desti'neiʃn]
n назначение, предназначение
port of DESTINATION предназначено пристанище

destine ['destin]
v предопределям, предназначавам

destiny ['destini]
n съдба, съдбини, провидение

destitute ['destitju:t]
1. лишен (of)
2. бедствуващ, мизерствуващ, изоставен, напуснат

destitution [,desti'tju:ʃn]
n лишения, нужда, бедност, нищета

destroy [dis'trɔi]
1. унищожавам, разрушавам, съсипвам, руша, събарям, срутвам
2. изтребвам

destroyer [dis'trɔiə]
n разрушител, унищожител, рушител

destructible [dis'trʌktəbl]
a унищожим, разрушим

destruction [dis'trʌkʃn]
1. разрушаване, разрушение, унищожаване, унищожение
2. разорение, причина за нещастие/разорение

destructive [dis'trʌktiv]
a разрушителен, унищожителен, пагубен, убийствен, вреден

destructiveness [dis'trʌktivnis]
n разрушителност и пр. (вж. destructive), разрушителна сила

destructor [dis'trʌktə]
n пещ за горене на отпадъци

desuetude [di'sjuitju:d]
n книж. остарялост, неизползваемост
to fall into DESUETUDE излизам от употреба

desultory ['desəltəri]
a несвързан, безсистемен, непоследователен, разхвърлян, безцелен
DESULTORY fighting воен. отделни/единични схватки

detach [di'tætʃ]
1. отделям (се), откъсвам (се), отвързвам (се), оттеглям
2. воен., мор. изпращам със специална мисия

detachable [di'tætʃəbl]
a подвижен, разглобяем

detached [di'tætʃt]
1. отделен, отстранен, отдалечен, обособен
DETACHED house самостоятелна къща
to become DETACHED отделям се, откъсвам се, отчуждавам се
2. безпристрастен, непредубеден, незаинтересован, самостоятелен, независим (за мнение и пр.), незаангажиран, свободен
DETACHED duty воен. командировка

detachment [di'tætʃmənt]
1. отделяне, откъсване, откъснатост, обособеност, изолация
2. безпристрастие, незаинтересованост, непредубеденост, самостоятелност, незаангажираност
3. воен. отред, част
4. воен. мор. група кораби
5. воен. изпращане на военни части

detail ['di:teil]
I. 1. подробност, детайл
in DETAIL подробно, изчерпателно
2. тех. pl детайли, части, елементи, дреболия, незначителна подробност, воен. наряд, команда
II. 1. разказвам/изброявам подробно
2. воен. определям, възлагам, изпращам наряд/със задача, командировам, украсявам/рисувам детайлно

detailed ['di:teild]
a подробен, изчерпателен

detain [di'tein]
1. забавям, задържам
2. юр. задържам/присвоявам незаконно, юр. задържам, арестувам, задържам, спирам, преча на (движение и пр.)

detainee [di:tei'ni:]
n арестувано/задържано лице (особ. по политически причини)

detainer [di:'teinə]
1. n юр. (незаконно) задържане на имущество
2. арестуване, задържане, заповед за задържане на арестувано вече лице

detect [di'tekt]
1. откривам, разкривам, намирам, улавям, долавям, забелязвам
2. рад. детектирам, демодулирам, изправям

detectable [di'tektəbl]
a доловим, забележим

detectaphone [di'tektəfoun]
n апарат за подслушване на телефонни разговори

detection [di'tekʃn]
1. откриване, разкриване
novels of DETECTION детективски романи
2. рад. детектиране, демодулиране, изправяне

detective [di'tektiv]
I. a разузнавателен, детективски
II. n детектив

detectophone вж. detectaphone

detector [di'tektə]
1. рад. детектор
2. воен., хим. индикатор, указател

detent [di'tent]
n тех. аретир, ограничител, стопор

detente [dei'ta:nt]
n фp. пол. разведряване (на международните отношения)

detention ['di'tenʃn]
1. задържане, арест (уване) DETENTION barrack военен затвор
DETENTION camp лагер за интернирани
DETENTION while awaiting trial предварителен арест
DETENTION home дом за малолетни закононарушители
2. налагане запор (на заплата), задържане на ученик след часовете (за наказание), принудително забавяне

deter [di'tə:]
1. възпирам, задържам
2. раздумвам, разубеждавам

detergent [di'tə:dʒənt]
I. a който изчиства
II. n препарат за изчистване/измиване, перилен препарат

deteriorate [di'tiəriəreit]
v влошавам (се), развалям (се), израждам се, корумпирам (се)

deterioration [di,tiəriə'reiʃn]
n влошаване, израждане, корумпиране, поквара, корупция

deteriorative [di'tiriə,reitiv]
a който (се) влошава/разваля

determent [di'tə:mənt]
1. възпиране
2. раздумване, разубеждаване

determinable [di'tə:minəbl]
1. определим, установим
2. terminable

determinant [di'tə:minənt]
I. а. решаващ, определящ
II. 1. решаващ/определящ фактор
2. мат. детерминанта, определител

determinate [di'tə:minət]
1. определен, установен, ограничен
2. окончателен, решителен, неотменен, безвъзвратен

determination [di,tə:mi'neiʃn]
1. определяне, установяване, изчисляване
2. решителност, твърдост, непоколебимост, юр. решение, присъда, приключване (на спор и пр.)

determinative [di'tə:minətiv]
I. 1. определящ, решаващ
2. грам. определителен, показателен
II. 1. решаващ фактор
2. грам. определителна/показателна дума

determine [di'tə:min]
1. определям, установявам
2. определям, обуславям
3. разрешавам (спор и пр.)
4. решавам (се)
5. юр. приключвам (се), изтичам
6. to DETERMINE on спирам се на, избирам

determined [di'tə:mind]
a решителен, твърдо решен, непоколебим
to be DETERMINED on doing/to do something твърдо съм решил да направя нещо

determinism [di'tə:minizm]
n фил. детерминизъм

deterrent [di'terənt]
I. a който възпира/разубеждава
DETERRENT weather неблагоприятно време
II. 1. прен. спирачка
2. ядрено оръжие

detest [di'test]
v мразя, ненавиждам, презирам, отвращавам се от

detestable [di'testəbl]
a отвратителен, противен, омразен, ненавистен

detestation [,di:tes'teiʃn]
1. отвращение, омраза, ненавист
to hold/have in DETESTATION мразя, ненавиждам
2. предмет на ненавист/отвращение
he is my DETESTATION не мога да го понасям

dethrone [di'θroun]
v свалям от престола, детронирам, прен. развенчавам

detinue ['detinju:]
n юр. незаконно присвояване

detonate ['detəneit]
1. възпламенявам, взривявам
2. експлодирам, избухвам, детонирам, ам. активизирам

detonating ['detəneitiŋ]
a взривен, експлодиращ
DETONATING powder взривно вещество
DETONATING fuse запалка, детониращ капсул
DETONATING gas гърмящ газ

detonation [detə'neiʃn]
n избухване, взрив, детонация

detonative ['detəneitiv]
a експлозивен, избухлив

detonator ['detəneitə]
1. жп. петарда
2. запалка, детониращ капсул

detour [di'tuə]
I. n обиколка, обход, отклонение
DETOUR ticket билет с прекъсване
to make a DETOUR заобикалям, избикалям
II. v заобикалям, избикалям, правя обход, карам (някого) да заобиколи

detract [di'trækt]
1. отнемам (from), накърнявам, намалявам, снижавам (стойност)
2. злословя, отклонявам (внимание)

detraction [di'trækʃn]
1. злословие
2. снижаване, накърняване (на достоинство)

detractive [di'træktiv]
a злословен

detractor [di'træktə]
n клеветник, злодумник, хулител

detractress [di'træktris]
n клеветница, хулителка

detrain [di'trein]
1. слизам/свалям от влак
2. разтоварвам (стоки)

detriment ['detrimənt]
n вреда
to the DETRIMENT of във вреда/ущърб на
without DETRIMENT to без да се накърни

detrimental [,detri'mentəl]
I. a вреден, пагубен
II. 1. n разг. нежелателен/вреден човек
2. незавидна партия (за женитба)

detrited [di'traitid]
1. отнесен, отвлечен, изхабен, изтъркан
2. геол. детритен

detrition [di'triʃn]
1. n геол. измиване, отнасяне, изветряване
2. изтъркване, изхабяване

detritus [di'traitəs]
n геол. детрит

de trop [də'trou]
a predic фр. излишен, нежелан

detumescence [,di:tju'mesns]
n мед. спадане на оток

deuce [dju:s]
I. 1. двойка, две точки (при карти, хазарт)
2. тенис равен резултат
II. n разг. дявол
what/who the DEUCE какво/кой по дяволите
go to the DEUCE! върви по дяволите! пръждосвай се! (the) DEUCE a bit ни най-малко
the DEUCE he isn't ами той е, как да не е той
DEUCE of a mess дяволска работа, отвратителна каша
he is the DEUCE of a liar той е дърт лъжец
there will be the DEUCE to pay ще ти излезе coлено/през носа
like the DEUCE дяволски, ужасно

deuced [dju:st]
a проклет, дяволски, ужасен
to be in a DEUCED hurry ужасно бързам

deucedly ['dju:sidli]
adv дяволски, ужасно, необикновено

deuterium [dju:'tiəriəm]
n хим. деутерий, тежък водород

Deuteronomy [dju:tə'rɔnəmi]
n библ. второзаконие

devaluate [di'væljueit]
v обезценявам, намалявам стойността на, девалвирам

devaluation [di,vælju'eiʃn]
n обезценяване, девалвация

devalue [di'vælju:]
вж. devaluate

devastate ['devəsteit]
v опустошавам, разорявам, унищожавам, опропастявам

devastating ['devəsteitiŋ]
1. опустошителен, унищожителен
2. разг. смайващ, чудесен, разг. ужасен, невъзможен

devastation [,devəs'teiʃn]
n опустошение, опустошаване, разорение, разоряване, унищожение, унищожаване, поражение

develop [di'veləp]
1. развивам (се), разгръщам (се)
раста, израствам, разраствам се (into), оформявам се, почвам да се проявявам, напредвам, разработвам, усъвършенствувам
2. обяснявам по-подробно, развивам (теза и пр.)
3. фот. проявявам
4. оказва се, излиза (that че)
5. мат. извеждам
6. шахм. местя (фигура) в удобно за атака положение

developable [di'veləpəbl]
a податлив на развитие, годен за разработване

developer [di'veləpə]
1. фот. проявител
2. предприемач, строител, строителна организация

developing [di'veləpiŋ]
a развиващ се (за страна)

development [di'veləpmənt]
1. развитие, напредък, развой, еволюция, разгръщане, разрастване, разработка
2. усъвършенствуване, подобрение (на машина и пр.)
3. разкриване, проявяване (на дарби и пр.)
4. по-сложен вид/стадий (при развитие)
5. получаване/разработване на нови материали
6. фот. проявяване
7. мин. подготвителни работи
DEVELOPMENT company компания за проучване и експлоатация на мини
8. предприятие
9. благоустрояване, застрояване
10. рl главно пол. събития
to await DEVELOPMENTs очаквам да видя как ще се развият нещата/събитията
11. муз. разработка
DEVELOPMENT area област, където се развиват нови индустрии за борба с безработицата в нея

developmental [di,veləp'mentəl]
и свързан с растежа/развитието, развоен, еволюционен

devest вж. divest

deviate ['divieit]
v отклонявам (се) (и прен.) (from), тръгвам по лош път

deviation [,di:vi'eiʃn]
1. отклонение, девиация, мор. отклонение на магнитната стрелка
2. пол. уклон, грешка, мор. търг. отклонение от уговорения рейс, псих. отклонение от приетите норми на поведение

deviationism [di:vi'eiʃənizm]
n пол. сектантство

device [di'vais]
1. способ, приспособление, изобретение, апарат, механизъм
2. средство, начин
3. план, проект, схема
4. хитрост, хитрина, похват, умисъл
5. девиз, мото, емблема
to leave someone to his own DEVICEs оставям някого сам да си блъска главата/да прави каквото ще

devil ['devl]
I. 1. дявол, сатана, зъл дух
2. лош/зъл/коварен човек
3. писател, който пише за друг срещу заплащане, неплатен стажант-адвокат
4. енергичен/смел човек, майстор, ас
5. разг. човек, нещастник
poor DEVIL! нещастният! lucky DEVIL късметлия
6. пясъчна вихрушка
7. трудно нещо, дяволска работа
8. борчески дух
9. вид фейерверк
10. дарак
11. ястие с подправки
to be a DEVIL to/for work работя за двама/с жар
the blue DEVILs униние, отчаяние, меланхолия, махмурлук, препиване
to go to the DEVIL отивам по дяволите, опропастявам се
between the DEVIL and the deep (blue) sea между два огъня, между чука и наковалнята
the DEVIL take the hindmost всяка коза за свой крак, тежко на изостаналия
the DEVIL (and all) to pay неприятности, лоши последици
there's the DEVIL on it там e белята
to beat the DEVIL надминавам всички очаквания
to give the DEVIL his due нека бъдем справедливи
to raise the DEVIL вдигам голям шум/голяма аларма, правя скандал
printer's DEVIL чирак в печатница
DEVIL's bones зарове
DEVIL's books/bible карти за игра
DEVIL of a mess ужасна каша
DEVIL a bit/a one съвсем не, никак
talk of the DEVIL (and he is sure to appear) за вълка говорим, a той в кошарата
II. 1. ам. разг. безпокоя, задявам, измъчвам
2. върша черната работа за някого
3. силно подправям (ястие)
4. разбивам на дарак
5. изстъргвам мазилка (от стена)

devil-dodger ['devl,dɔdʒə]
1. поп, светиня му, проповедник
2. човек, който се моли във всякакви църкви за вcеки случай

devil fish ['devlfiʃ]
1. n зоол. скат (Manta Hamiltoni)
2. октопод

devilish ['devliʃ]
I. 1. дяволски, сатанински, подъл, лукав, зъл
2. рaзг. необикновен, голям, страхотен
II. 1. adv разг. дяволски
2. необикновено, страхотно, ужасно

devilishly ['devliʃli]
вж. devilish

devilishness ['dеvliʃnis]
n сатанинство

devilism ['devlizm]
1. дяволска природа, сатанинство
2. култ към дявола, диаболизъм

devilkin ['devlkin]
n дяволче

devil-may-care ['devlmei'kɛə]
a безразсъден, вироглав, необуздан, безгрижен, нехаен

devilment ['devlmənt]
вж. devilry 1,

devilry ['devlri]
1. дяволска работа, лошотия, злоба, жестокост
2. магии, демонизъм, диаболизъм, дяволия, лудория, съб. дяволи

devil's food cake ['devlzfu:d,keik]
n вид шоколадена торта

deviltry ['devltri]
вж. devilry

devil-worship ['devlwə:ʃip]
n демонизъм

devious ['di:viəs]
1. отклоняващ се, заобиколен, непряк, крив, околен
2. нечестен, непочтен, неискрен, фалшив, отдалечен, отстранен, уединен, без определена посока (за вятър)

deviously ['di:viəsli]
1. със заобикалки, с отклонения
2. нечестно, непочтено, фалшиво

deviousness ['di:viəsnis]
1. криволичене, заобикаляне
2. нечестност, непочтеност

devisable [di'vaizəbl]
1. който може да бъде измислен/изобретен
2. юр. който може да бъде завещан/предаден по наследство

devise [di'vaiz]
I. 1. измислям, изнамирам, изобретявам, изработвам, създавам, съчинявам, планирам
2. юр. завещавам
II. n юр. завещание, завещаване, клауза на завещание, завещан имот

devisee ['di'vai'zi:]
n юр. човек, на когото се завещава

deviser [di'vaizə]
1. изобретател, съчинител, създател
2. юр. завещател

devisor вж. deviser

devitalization [di,vaitəlai'zeiʃn]
1. лишаване от/отнемане на жизнеността
2. безжизненост

devitalize [,di:'vaitəlaiz]
v отнемам жизнеността/енергията на, лишавам от жизненост

devitrify [,di:'vitrifai]
v геол., тех. девитрифицирам

devocalize [,di:'voukəlaiz]
v фон. обеззвучавам, девокализирам

devoice [di'vɔis]
вж. devocalize

devoid [di'vɔid]
a лишен, свободен (of от), празен
DEVOID of inhabitants необитаем
DEVOID of sense безсмислен
DEVOID of fear безстрашен
DEVOID of foundation/substance лишен от всякакво основание, неоснователен

devolution [di:və'luʃn]
1. биол. връщане назад в развитието, дегенерация, израждане
2. предаване, прехвърляне, делегиране (особ. на власт от централно нa местно управление), самоуправление, юр. предаване на имот по пряка линия на родство

devolve [di'vɔlv]
1. прехвърлям (задължение и пр.), преминавам, прехвърлям се (за задължение)
2. юр. падам се/преминавам по наследство (on, upon), търкулвам, тека

Devonian [di'vouniən]
I. 1. девъншърски
2. геол. девонски
II. 1. жител на Девъншър
2. геол. девон, девонски период

devote [di'vout]
v посвещавам, отдавам, предавам (to)

devoted [di'voutid]
1. посветен, предаден (to)
2. предан, верен, отдален, обречен

devotee [,devou'ti:]
1. голям поклонник (of), човек, всецяло отдален (на)
2. фанатик

devotion [di'vouʃn]
1. преданост, привързаност, вярност
страст (to към)
2. посвещаване, набожност
рl молитви

devotional [di'vouʃənəl]
I. a набожен, религиозен, благочестив
II. n рl кратка молитва/църковна служба

devour [di'vauə]
1. поглъщам, гълтам, ям/изяждам лакомо
2. прен. поглъщам, гълтам, попивам, обхващам, завладявам, разкъсвам (за чувство)
to DEVOUR someone with one's eyes изяждам някого с очи, гледам някого жадно, унищожавам (за пожар и пр.)

devouringly [di'vauəriŋli]
adv жадно, лакомо

devout [di'vaut]
1. набожен, вярващ, благочестив, благоговеен
2. искрен, горещ (за желание и пр.), желан от все сърце

devoutness [di'vautnis]
1. набожност, благочестие
2. искреност, сериозност

dew [dju:]
I. 1. роса
2. поет. сълзи, капчици пот
поет. свежеcт, ведрина
mountain DEW разг. уиски
II. 1. роси, пада роса
2. поет. рося, оросявам, навлажнявам

dewberry ['dju:bəri]
n вид едра къпина

dew-claw ['dju:klɔ:]
n зоол. зачатък на пети пръст (у чифтокопитните)

dew-drop ['dju:drɔp]
n капка роса, росна капка

dew-fall ['dju:fɔ:l]
n времето, когато пада роса

dewily ['dju:ili]
1. като/във вид на роса
2. с навлажнени очи

dewiness ['dju:inis]
n влага/мокрота от роса
поет. свежеcт

dewlap ['dju:læp]
n гуша, гердан (на говедо, пуяк), разг. двойна брада, увиснала гуша

dew-point ['dju:pɔint]
n метеор. точка на оросяването

dewpond ['dju:pɔnd]
n (изкуствено) езерце, където се събира вода от роса/мъгла

dewy ['dju:i]
1. росен, оросен, навлажнен
2. свеж, освежителен

dewy-eyed ['dju:i'aid]
a романтично наивен, лековерен, невинен

dexter ['dekstə]
1. десен
2. хер. разположен на дясната страна на щита

dexterity [deks'teriti]
1. сръчност, ловкост, умение
2. служене с дясната ръка

dexterous вж. dextrous

dextrose ['dekstrous]
n гроздова захар, декстроза, гликоза

dextrous ['dekstrəs]
1. сръчен, ловък, умел
2. който си служи повече с дясната ръка

diabetic [daiə'bi:tik]
1. а. диабетичен
2. n диабетик

diabetis [daiə'bi:tis]
n мед. диабет, захарнa болеcт

diablerie [dia:blə'ri:]
1. n фр. магии, омагъосване
2. дяволия, пакост

diabolic [,daiə'bɔlik]
1. дяволски, сатанински
2. прен. сатанински, жесток, зъл, проклет, подъл

diabolical [,daiə'bɔlikəl]
1. дяволски, сатанински
2. прен. сатанински, жесток, зъл, проклет, подъл

diabolism [dai'æbəlizm]
1. магъосничество, магия
2. диаболизъм, сатанинска злоба/жестокост, подлост

diachronic [daiə'krɔnik]
адиахронен, исторически

diachrony [dai'ækrəni]
n ез. историческо развитие, исторически промени, диахрония

diaconal [dai'ækənəl]
a дяконски

diacritic [daiə'kritik]
1. ез. a диакритичен
2. n диакритичен знак (и DIACRITIC mark/point/sign)

diadem ['daiədem]
n диадема, корона, венец за главата (и от цветя), прен. кралска власт

diademed ['daiədemd]
a с корона/диадема, коронясан, увенчан

diaeresis [dai'iərisis]
n (pl-eses) ез. трема

diagnose ['daiəgnouz]
v определям/давам/поставям диагноза

diagnosis [daiə'gnousis]
1. диагноза
2. научно определение, класифициране

diagnostic [daiə'gnɔstik]
I. a диагностичен
II. 1. n мед диагноза
2. симптом

diagnosticate [daiə'gnɔstikeit]
вж. diagnose

diagnostician [,daiəgnɔ'stiʃən]
n диагностик

diagnostics [daiə'gnɔstiks]
n диагностика

diagonal [dai'ægənəl]
I. a диагонален, кос, веревен
DIAGONAL cloth плат с веревни линии
II. 1. диагонал (на повърхност)
2. печ. диагонална черта, плат с веревни линии

diagonally [dai'ægənəli]
adv диагонално, по диагонал, косо, на верев

diagram ['daiəgræm]
I. 1. диаграма, план, скица
2. геом. чертеж
II. вж. diagrammatize

diagrammatic [,daiəgrə'mætik]
a във форма на диаграма

diagrammatical [,daiəgrə'mætikəl]
a във форма на диаграма

diagrammatize [,daiə'græmətaiz]
v представям в/правя диаграма/схема/скица

dial [daiəl]
I. 1. слънчев часовник
2. циферблат, скала (на термометър и пр.)
3. телефонна шайба, избирателен диск
DIAL tone сигнал за свободна линия
4. мин. компас
5. sl. физиономия, сурат, мутра
II. 1. меря, измервам (по скала и пр.)
2. показвам (за скaла и пр.)
3. набирам (номер), търся/намирам станция (по радиото)
4. мин. определям с компас

dialect ['daiəlekt]
n диалект, наречие, говор

dialectal [daiə'lektəl]
a диалектен, говорен

dialectic [daiə'lektik]
I. a диалектически
II. 1. (и pl с гл. в sing) диалектика
natural DIALECTICs диалектика на природата
2. логическа аргументация

dialectical [daiə'lektikəl]
1. диалектически
2. диалектен

dialectician [daiəlek'tiʃən]
1. диалектик
2. диалектолог

dialecticism [,daiə'lektisizm]
n диалектизъм, диалектна дума

dialectics n диалектика

dialectology [,daiəlek'tɔlədʒi]
n диалектология

dialogic [daiə'lɔdʒik]
a диалогичен

dialogist [dai'ælədʒist]
1. участник в диалог
2. автор на диалози

dialogize [dai'ælədʒaiz]
v участвувам в диалог

dialogue ['daiəlɔg]
I. n 1 диалог
2. разговор
II. 1. разговарям
2. изразявам в диалогична форма

dial-plate ['daiəl'pleit]
n циферблат

dialyse ['daiəlaiz]
v хим. подлагам на диализа

dialysis [dai'ælisis]
n хим. диализа

diamantiferous [,daiəmən'tifərəs]
a диамантоносен

diameter [dai'æmitə]
n диаметър

diametral [dai'æmitrəl]
a диаметрален, напречен

diametrical [daiə'metrikəl]
a диаметрален

diametrically [daiə'metrikəli]
adv диаметрално, по диаметъра

diamond ['daiəmənd]
I. 1. диамант, брилянт
black DIAMOND черен диамант, карбон, въглен
pl въглища
rough DIAMOND необработен диамант, прен. грубоват, но ценен/добър човек
DIAMOND of the first water диамант от най-чиста проба, прен. ценен/забележителен човек, ценна вещ
2. елмаз (за рязане на стъкло)
3. ромб
4. карти каро
ace of DIAMONDs асо каро
5. сп. вътрешни очертания на игрище за бейзбол
6. печ. дребен шрифт (1/2 пункта)
DIAMOND cut DIAMOND какъвто волът, такъв и остенът
II. 1. диамантен, брилянтен, украсен с диаманти
2. ромбовиден
DIAMOND anniversary/jubilee 60 годишнина
DIAMOND wedding 60-годишнина от сватба
III. v украсявам с диаманти

diamondback ['daiəməndbæk]
n aм. вид гърмяща змия (Crolatus adamanteus)

diamond-field ['daiəmənd'fi:ld]
n диамантен залеж

diamondiferous [,daiəmən'difərəs]
a диамантоносен

diamond-point ['daiəmənd,point]
1. игла за гравиране, грамофонна игла
2. жп. рl кръстообразно пресичане на линии

diamond-wise ['daiəməndwaiz]
adv ромбовидно

diapason [,daiə'peizən]
1. n муз. диапазон
2. основен регистър на орган, камертон, хармония

diaper ['daiəpə]
I. 1. ленен плат на ромбчета
2. пелен (к) а, шарка/десен/орнамент на ромбчета
II. 1. рисувам/украсявам с ромбчета
2. слагам/сменям пелени

diaphanous [dai'æfənəs]
a прозрачен, прозирен

diaphone ['daiəfoun]
1. сирена за мъгливо време
2. ез. вариант на фонема

diaphoresis [,daiəfə'ri:sis]
n мед. обилно изпотяване

diaphoretic [,daiəfɔ'retik]
1. мед. a който причинява изпотяване
2. n средство за изпотяване

diaphragm ['daiəfræm]
I. 1. анат. диафрагма, мембрана
2. преграда, преградна ципа, опт., фот. бленда, халка против забременяване
II. v слагам мембрана на

diaphragmatic [,daiəfræg'mætik]
a диафрагмен

diarchy ['daia:ki]
n двувластие

diarial [dai'ɛəriəl]
a във форма на дневник

diarist ['daiərist]
n лице, което води/пише дневник

diarize ['daiəraiz]
v водя/пиша дневник, записвам, правя си бележки

diarrhoea [,daiə'riə]
n диария

diary ['daiəri]
1. дневник
2. тефтерче с календар

diaspora [dai'æspərə]
1. еврейският народ, разпръснат по света
2. ист. еврейската диаспора, масово изселване, миграция

diathermancy [daiə'θə:mənsi]
n физ. топлопроводимост

diathermic [daiə'θə:mik]
a физ., мед. диатермичен, топлопроводен

diathermy ['daiəθə:mi]
n мед. диатермия

diatom ['daiətəm]
n бот. диатомея

diatomaceous [,daiətə'meiʃəs]
a съдържащ диатомеи
DIATOMACEOUS earth диатомит

diatomic [,daiæ'tɔmik]
1. a хим. двуатомен
2. с два свободни атома, двувалентен

diatribe ['daiətraib]
n филипика, изобличителна реч

dibasic [dai'beisik]
a хим. двуосновен

dibber ['dibə]
n садило

dibble ['dibl]
I. n садило
II. v посявам, засаждам

dibs [dibz]
1. n pl. (игра на) ашици
2. чипове
sl. пари, мангизи

dice [dais]
I. 1. зарове
to play with loaded DICE играя нечестно, шмекерувам, хитрувам
2. кубчета, ам. много оспорвано автомобилно състезание
no DICE безсмислено е, тая няма да я бъде
II. 1. играя на зарове
2. режа/нарязвам на кубчета, украсявам с кубчета
to DICE oneself into debt заборчлявам от игра на зарове
to DICE one's money away пропилявам си парите с игра на зарове
to DICE with death играя си със/предизвиквам смъртта

dicephalous [dai'sefələs]
a двуглав

dicer ['daisə]
n играч на зарове, комарджия

dicey ['daisi]
a разг. рискован, опасен

dichotomous [di'kɔtəməs]
1. който се разделя на две
2. лог. дихотомен, противопоставен

dichotomy [di'kɔtəmi]
1. разделяне на две, разполовяване, неколкократно разклоняване
2. лог. противопоставяне, дихотомия, бот. вилкообразно разклоняване, астр. сродна фаза на Луната

dichromatic [daikrou'mætik]
a двуцветен

dichromatism [dai'kroumətizm]
n дихроматизъм

dichromic [dai'krɔmik]
1. двуцветен
2. мед. който различава два основни цвята
DICHROMIC vision мед. частичен далтонизъм

dick [dik]
I. 1. човек
2. детектив
II. n sl. големи думи
to take one's DICK кълна се
up to DICK чудесен, екстра

dickens ['dikinz]
n разг. дявол
what the DICKENS какво по дяволите

Dickensian [di'kenziən]
I. a Дикенсов, дикенсовски
II. n почитател на Дикенс, специалист върху творчеството на Дикенс

dicker ['dikə]
I. v ам. пазаря се, търгувам на дребно
II. n ам. дребна сделка, трампа

dickey ['diki]
I. 1. жабо, нагръдник
2. място на кочиаша, задна седалка на кола (за слуга)
3. сгъваемо столче (в автомобил)
4. птичка
5. магаре
II. 1. нестабилен, разклатен, кекав
to be DICKEY on one's pins едва се държа на краката си
2. финансово разклатен

dicotyledon ['dai,kɔti'li:dən]
n бот. двусемеделно растение

dicta вж. dictum

dictate [dik'teit]
I. v диктувам (и прен.)
II. 1. (обик. pl) заповед, нареждане, предписание
under the DICTATEs of по повелята на
2. пол. диктат

dictation [dik'teiʃn]
1. n диктовка, диктуване
to take DICTATION пиша под диктовка
2. нареждане, заповядване, диктуване, диктат
at someone's DICTATION по заповед/внушение на някого

dictator [dik'teitə]
n диктатор

dictatorial [,diktə'tɔ:riəl]
1. диктаторски (за режим и пр.)
2. властен, повелителен, диктаторски

dictatorship [dik'teitəʃip]
n диктатура

diction ['dikʃən]
1. дикция
2. речник (на писател)

dictionary ['dikʃənəri]
n речник
walking/living DICTIONARY жива енциклопедия

dictum ['diktəm]
1. афоризъм, поговорка, сентенция, мисъл
2. авторитетно мнение, официално изявление

did вж. do

didactic [di'dæktik]
a дидактичен, нравоучителен

didactically [di'dæktikəli]
adv дидактично, нравоучително

didactics [di'dæktiks]
n pl с гл. в sing дидактика

didapper ['dai,dæpə]
вж. dabchick

didaticism [di'dæktisizm]
n дидактизъм

diddle ['didl]
1. измамвам, изигравам
2. пилея си времето

didn't [didnt]
съкр. от did not

Dido ['daidou]
1. n ам. разг. лудория, номер, фокус, скок, подскачане
to cut DIDOs скачам, погаждам номера, правя фокуси
to act DIDO правя се на луд/шут
2. нещо само за показ, празна работа

didst вж. do

die [dai]
I. 1. (pl вж. dice) зар, поет. жребий
upon the DIE изложен на риск
the DIE is cast/thrown жребият е хвърлен
2. (pl DIEs) арх. цокъл (на колона), тех. шанца, матрица, пуансон, винторезна дъска, тех. изтеглячна плоча
II. 1. умирам, загивам
to DIE of умирам от (болеcт, глад и пр.)
to DIE by умирам от (оръжие, насилствено)
to DIE by one's own hand самоубивам се
to DIE by inches умирам бавно
to DIE from умирам от (рана и пр.)
to DIE the death бивам убит (особ. при смъртно наказание)
театр. sl. бивам приет хладно от публиката
to DIE hard трудно отмирам/изчезвам, падам след тежка борба, умирам храбро
to DIE in harness/in one's boots/shoes умирам, докато работя/на поста си
never say DIE не се отчайвай, не падай духом, не се предавай
to DIE to the world изгубвам интерес към живота, оттеглям се
never dying fame неувяхваща/вечна слава
2. to be dying разг. силно желая, умирам (for)
to с inf, тех. спирам, загасвам (за мотор), изветрявам, изгубвам силата си (за течност)
die away чезна, изчезвам, гасна, заглъхвам, утихвам
die back започвам да изсъхвам откъм върха
die down заглъхвам, изчезвам, чезна, гасна, отслабвам, замирам
die back
die off изчезваме, умираме бързо/един след друг (за раса, род и пр.)
die out изчезвам (за раса, обичай и пр.), отмирам, заглъхвам, изгасвам, угасвам

die-away ['daiə,wei]
a чезнещ

diehard ['daiha:d]
I. n твърдоглавец, пол. консерватор
II. a твърдоглав, неноклатим, упорит, непримирим, пол. консервативен

dielectric [daii'lektrik]
1. ел. a изолационен, диелектричен
2. n изолатор, диелектрик

die-off ['dai,ɔf]
n внезапно рязко намаляване на вид животни и пр

diesis ['daiisis]
1. печ. знакът
2. муз. диез

diet [daiət]
I. 1. храна
2. диета
II. 1. предписвам диета на, поставям на диета
to DIET someone severely предписвам някому строга диета
2. пазя диета (особ. за отслабване), храня
III. 1. международен конгрес/конференция
2. диета, парламент (не английски)

dietary ['daiətəri]
I. a диетичен
II. 1. диета
2. храна, дажби, порцион (в болница и пр.)

dietetic [daiə'tetik]
a диетичен

dietetics [daiə'tetiks]
n pl с гл. в sing диететика

dietician [daiə'tiʃən]
n специалист по диететика

dietist ['daiətist]
вж. dietician

dietitian [daiə'tiʃən]
n специалист по диететика

differ ['difə]
1. различавам се, отличавам се (from)
2. не се съгласявам, не съвпадам, на друго мнение съм
to agree to DIFFER оставаме си на своето (мнение)

difference ['difrəns]
I. 1. разлика, различие, отлика
it makes no DIFFERENCE няма значение, (няма) нищо от това
it makes all the DIFFERENCE това променя всичко
it makes all the DIFFERENCE in the world има огромно значение
to split the DIFFERENCE избирам средна величина, правя компромис (при пазарлък и пр.)
2. отличителен признак/белег
specific DIFFERENCE биол. различие на видовете, остатък, разлика (и мат.), разногласие, несъгласие, конфликт, спор, скарване, предмет на спор
II. 1. отличавам, различавам, правя разлика
2. мат. изчислявам разликата

different ['difrənt]
1. друг, различен
инакъв (from, to)
2. необикновен, особен

differentia [,difə'renʃə]
n (pl-tiae) книж. отличителен белег/свойство/качество

differentiable [,difə'renʃiəbl]
a различим

differential [,difə'renʃəl]
I. 1. отличителен, разграничителен, характерен
2. мат., тех., ик. диференциален
DIFFERENTIAL gear тех. диференциал (на предавка)
II. n мат., мех. диференциал

differentiate [,difə'renʃieit]
1. различавам, отличавам, разграничавам
2. променям (се), изменям (се), видоизменям (се), диференцирам (се), обособявам (се), мат. намирам/изчислявам диференциал

differentiation ['difərenʃi'eiʃn]
n разграничаване, разграничение, обособяване

differently ['difrəntli]
adv различно, другояче, иначе

difficult ['difikəlt]
a труден, мъчен, тежък (и за характер, положение и пр.)
DIFFICULT of access трудно достъпен

difficulty ['difikəlti]
1. трудност, мъчнотия
to walk with DIFFICULTY трудно/едва ходя
task of great DIFFICULTY много трудна задача
to find DIFFICULTY in understanding трудно разбирам/схващам
2. спънка, пречка, затруднение, препятствие, неприятност, усложнение
to raise/make difficulties създавам мъчнотии/спънки, повдигам възражения
to put difficulties in someone's way преча на някого, създавам пречки/затруднения на някого
to plunge into difficulties изпадам в затруднено положение, залавям се с тежка работа
рl материални затруднения, разногласие, разпра

diffidence ['difidəns]
1. неувереност, несигурност, нерешителност, липса на самочувствие, свитост, плахост
2. стеснителност, свенливост, скромност, срамежливост

diffident ['difidənt]
1. неуверен, нерешителен, свит
2. стеснителен, свенлив, скромен, срамежлив

diffract [di'frækt]
v физ. разлагам, пречупвам (лъчи и пр.)

diffraction [di'frækʃn]
n физ. дифракция

diffuse [di'fju:z]
I. 1. разпространявам, разпръсвам, разсейвам
2. разливам, физ. дифундирам (се)
II. 1. разпространен, разпръснат, физ. дифузен, опт. разсеян
2. многословен, разлят, развлечен (за стил и пр.)

diffuseness [di'fju:snis]
1. разпръснатост, разпространеност
2. многословие, разлятост, развлеченост

diffusible [di'fju:zəbl]
a физ. разпръскваем, склонен към дифузия

diffusion [di'fju:ʒn]
1. разпространение, разпространяване, разпръскване, разсейване
2. физ. дифузия, многословие, разлятост

diffusive [di'fju:siv]
1. който се разпространява/разпръсква/разсейва
2. физ. дифузен, многословен, разлят

dig [dig]
I. 1. копая, изкопавам, ровя, изравям, прокопавам
to DIG and delve копая
to DIG potatoes вадя картофи
to DIG a pit for someone прен. копая някому гроб
2. прен. издирвам, изследвам, проучвам
to DIG the truth out of someone изтръгвам истината от някого
3. мушкам, мушвам, пъхам, пъхвам
to DIG someone in the ribs смушквам някого в ребрата
4. sl. дразня, подигравам се/надсмивам се на
5. sl. схващам, разбирам
6. разг. харесвам
7. sl. обръщам внимание на, слушам внимателно
8. sl. работя усилено, бъхтя, бачкам, зубря
9. sl. живея, на квартира съм (някъде)
dig down копая надълбоко (и прен.)
dig for търся
dig in заравям, заривам, окопавам
to DIG oneself in окопавам се, прен. установявам/отстоявам твърдо позициите си, мушвам, забивам блъсвам силно, залавям се за работа, започвам да ям, тичам бързо
dig into прониквам чрез копаене в, работя усилено върху, залягам/трудя се над
to DIG into books ровя се в книги, забивам шпори в
dig out изравям, изкопавам, откривам, намирам, ам. разг. офейквам, чупя се
dig round окопавам, загърлям
dig through прокопавам, прокарвам
dig up изравям, изкопавам, разкопавам, разг. откривам, намирам, изкарвам, разг. давам (особ. неохотно)
II. 1. копка, копаене
2. мушкане, смушкване
3. разкопки, археологическа експедиция
4. подигравка, присмех, намек
that was a DIG at me това беше камък в моята градина
5. ам. sl. зубрач
6. рl. разг. квартира
to have a DIG at опитвам се/залавям се/захващам се с

digamist ['digəmist]
n второженец

digamy ['digəmi]
n втори брак

digastric [dai'gæstrik]
а, n анат. двукоремен (мускул)

digest [di'dʒest]
I. 1. смилам (се) (за храна)
2. прен. възприемам, схващам, асимилирам, обмислям
to DIGEST the events ориентирам се в събитията
3. понасям, търпя, смилам
4. подреждам, систематизирам, класифицирам, резюмирам
5. хим. изварявам, преварявам, усвоявам
II. n кратко изложение, извлечение, сборник (от материали, закони и пр.), справочник, резюме
Reader's DIGEST списание с разнородни четива, взети от периодични издания

digestedly [di'dʒestidli]
adv методично, системно

digester [dai'dʒestə]
n съставитeл на сборник/справочник/извлечение

digestibility [di,dʒesti'biliti]
n смилаемост

digestible [di'dʒestibl]
a смилаем

digestion [di'dʒestʃn]
1. храносмилане
easy of DIGESTION лесно смилаем
hard of DIGESTION трудно смилаем
2. усвояване, асимилиране (на знания и пр.), хим. изваряване, усвояване

digestive [di'dʒestiv]
1. който подпомага храносмилането
2. храносмилателен

digger ['digə]
1. копач
2. златотърсач
3. мотика, бел, екскаватор
4. sl. австралийски/новозеландски войник, австралиец, новозеландец
5. sl. индианец
6. ам. sl. спекулант с театрални билети

digging ['digiŋ]
1. копаене, изкопаване
2. рl разкопки
3. рl рудник, (златна) мина
място, където cе копае
4. рl изкопан материал
5. рl разг. квартира

dight [dait]
v (dighted) ост. обличам, накичвам, нагиздвам

digit ['didʒit]
1. пръст (на ръка, крак)
2. ширина, колкото един пръст, мат. еднозначно число, цифра
астр. 1/12 от диаметъра на Слънцето/Луната

digital ['didʒitəl]
I. 1. на пръстите, свързан с пръстите
2. цифров
II. n клавиш

digitalin [,didʒi'teilin]
n хим. дигиталин

digitalis [,didʒi'teilis]
1. бот. напръстник, дигиталис
2. мед. digitalin

digitated ['didʒiteitid]
1. a, зоол. с пръсти без ципи
2. бот. длановиден

dignified ['dignifaid]
a изпълнен с достойнство, достоен, горд, важен

dignify ['dignifai]
1. удостоявам, облагородявам, придавам достойнство на, издигам в по-горен сан, давам сан/отличие на, въздигам
2. придавам тържествен вид на, давам претенциозно име на

dignitary ['dignitəri]
n сановник

dignity ['digniti]
1. (чувство за лично) достойнство
to be/stand on one's DIGNITY държа се на положение
2. издигнатост, възвишеност, величие, висок чин/пост, почетно звание, сан, титла

digraph ['daigra:f]
n ез. диграф

digress [dai'gres]
v отклонявам се, отделям се, отплесвам се

digression [dai'greʃən]
1. отклонение, отстъпление, дигресия
this by way of DIGRESSION това между другото
2. астр. отклонение, ъглово разстояние

digressive [dai'gresiv]
1. който се отклонява от темата
2. склонен към отклонения

digs [digz]
n pl sl. квартира

dihedral [dai'hi:drəl]
а, n геом. двустенен (ъгъл)

dihedron [dai'hi:drən]
n геом. диедър

dike [daik]
I. 1. дига, насип (u на шосе), бент, яз
2. прен. препятствие, преграда
the DIKEs have burst прен. бентът е отприщен
3. ров, отводнителен канал
4. геол. дайка
5. шотл. стена
II. 1. укрепявам с дига/бент
2. копая/изкопавам ров, пресушавам с отводнителни канали

dike-reeve ['daik,ri:v]
n чиновник, завеждащ отводнителните съоръжения

dilapidate [di'læpideit]
1. разнебитвам (се), руша (се), разрушавам (се)
2. прахосвам, пропилявам

dilapidated [di'læpideitid]
a разнебитен, порутен, овехтял, оръфан, опърпан

dilapidation [di,læpi'deiʃn]
1. рушене, разнебитване, полуразрушено състояние
2. рl юр. повреди, разпиляване, прахосване, геол. срутване

dilatability [dai,leitə'biliti]
n разширяемост

dilatable [dai'leitəbl]
a разширяем

dilate [dai'leit]
1. разширявам (се)
2. разпростирам се, говоря подробно (on, upon)

dilatoriness ['dilətərinis]
n мудност, бавене, забавяне

dilatory ['dilətəri]
1. муден, бавен
2. който причинява бавене/закъснение
DILATORY methods тактика на бавене и отлагане

dilemma [di'lemə]
n дилема

dilettante [,dile'tænti]
I. n (pl-s, dilettanti) дилетант, любител
II. a дилетантски, любителски

dilettantish вж. dilettante

diligence ['dilidʒəns]
I. n прилежание, усърдие, трудолюбие, старание
II. n фр. дилижанс

diligent ['dilidʒənt]
a прилежен, усърден, старателен, трудолюбив

dill [dil]
n копър (Anethum graveolens)

dilly ['dili]
n sl. забележителен човек, нещо интересно

dilly-dally ['dili'dæli]
v колебая се, разтакавам се, пилея си времето

diluent [dai'lju:ənt]
I. a разреждащ, разводняващ
II. n хим. средство за разреждане, разредител

dilute [dai'lju:t]
v разреждам, разводнявам
to DILUTE labour заменям част от квалифицираните работници с неквалифицирани

dilutee [,dailju:'ti:]
n неквалифициран работник (нает за работа нeквалифициран)

diluter [dai'lju:tə]
n хим. разредител

dilution [dai'lju:ʃn]
1. разреждане, разредяване
2. разредено състояние, нещо разредено, замяна на част от квалифицираните работници с неквалифицирани

dilutor вж. diluter

diluvial [dai'lu:viəl]
1. причинен от/свързан с наводнение
2. геол. дилувиален

diluvian [dai'lu:vian]
1. причинен от/свързан с наводнение
2. геол. дилувиален

diluvion [dai'lu:viən]
n геол. дилувий

diluvium [dai'lu:viəm]
n геол. дилувий

dim [dim]
I. 1. слаб, мъждив, блед, неясен, мътен, премрежен
everything grew DIM премрежиха ми се очите
2. неясен, глух (за звук), отслабнал, слаб (за зрение)
3. матов, избледнял, избелял
4. мрачен, песимистичен, скептичен, малко вероятен, без особени изгледи за успех
5. sl. глупав, тъп, безинтересен, безцветен
II. 1. замъглявам (се), правя/ставам неясен, премрежвам се
2. карам/правя да избледнее (спомен и пр.)
3. намалявам (светлина, фар на кола), потъмнявам, помрачавам (и прен.), гасна, чезна, прен. засенчвам, затъмнявам
her beauty never DIMs красотата и не повяхва
4. to DIM out (частично) затъмнявам
III. n ам. авт. къси светлини

dime [daim]
1. n ам. (съкр. d) монета от 10 цента
2. дребна сума
attr евтин, долнокачествен
DIME novel булеварден роман
they are a DIME a dozen много евтини/без пари ca, има ги колкото щеш

dimension [di'menʃn]
I. 1. измерение (и мат.), размер, величина
of great DIMENSIONs много голям
2. прен. величина, размах, мащаб, аспект, страна
attr с размери по спецификация (нестандартни)
II. v определям/изчислявам размерите на

dimensional [di'menʃənəl]
a измерим, който има измерения

dimensions n pl размери

dimentionless [di'menʃənlis]
a неизмерим, без измерения

dimeter ['dimitə]
n проз. двустъпен стих

diminish [di'miniʃ]
1. v намалявам (се), смалявам (се), отслабвам (и прен.), чезна, бледнея, гасна
DIMINISHed in power с намалена власт/влияние
law of DIMINISHing returns ик. закон за намаляващите доходи

diminished [di'miniʃt]
1. намален, снижен, отслабнал
2. засрамен, посрамен, унижен, муз. намален (за интервал)
DIMINISHED responsibility юр. намалена вменяемост

diminution [dimi'nju:ʃn]
1. намаляване, намаление, съкращение, понижаване
2. тех., арх. изтъняване

diminutive [di'minjutiv]
I. 1. мъничък, миниатюрен
2. грам. умалителен
II. 1. грам. умалително
2. дребосък, мъниче

dimity ['dimiti]
n текст. димитено платно

dimmer ['dimə]
1. ел. реостат за регулиране на силата на светлината
2. рl авт. къси светлини

dimness ['dimnis]
1. мъжделивост, полумрак
2. неясност, неопределеност

dimorfous [dai'mɔ:fəs]
a диморфен, двуобразен

dimorphic [dai'mɔ:fik]
a диморфен, двуобразен

dim-out ['dimaut]
n частично затъмнение (на град-при война)

dimple ['dimpl]
I. 1. трапчинка (на бузите)
2. падина, вълничка
II. 1. образувам трапчинки
2. къдря (се) (за водна повърхност)

dimwit ['dimwit]
n разг. тъпак, тъпанар

din [din]
I. n врява, глъч (ка), трясък, грохот
II. 1. вдигам врява/глъч
2. проглушавам, кънтя, прен. опявам, повтарям до втръсване

dinar ['dina:]
n динар

dine [dain]
1. обядвам, вечерям
to DINE in обядвам/вечерям в къщи
to DINE out обядвам/вечерям навън
sl. оставам без обед/вечеря
2. давам обед/вечеря (някому), нагостявам, нахранвам, побирам, събирам (даден брой лица-за маса)

diner ['dainə]
1. n l. човек, който обядва/вечеря
2. вагон-ресторант, ам. крайпътен ресторант

diner-out ['dainər'aut]
n човек, който често се храни навън/е канен на обед/вечеря

dinette [dai'net]
n част от стая, определена за столова, мебели за нея

ding [diŋ]
1. v звъня, звънтя
2. прен. опявам, повтарям до втръсване

ding-a-ling ['diŋəliŋ]
n глупак, тъпак

ding-dong ['diŋdɔŋ]
I. 1. биене на камбани, камбанен звън, бим-бам-бум
2. прен. опяване, еднообразие, спор, борба
II. 1. добре балансиран
2. много оспорван (за игра), с равни изгледи за успех
DING-DONG race много оспорвано състезание, силно биене на камбани, шумен гуляй, разгорещен спор

dinge [dindʒ]
вж. dinginess

dingey ['diŋgi]
n малка (гумена) лодка

dinghy ['diŋgi]
n малка (гумена) лодка

dinginess ['dindʒinis]
n износеност, замърсеност, опърпаност, мрачен/мръсен/мизерен вид

dingle ['diŋl]
n тесен горист дол

dingo ['diŋgou]
n зоол. динго

dingus ['diŋgəs]
вж. thingummy

dingy ['dindʒi]
I. 1. мръсен, кален, опушен, тъмен, мрачен, неприветлив
2. опърпан, одрипавял, опетнен, съмнителен (за репутация)
II. вж. dingey

dining-car ['dainiŋ,ka:]
n вагон-ресторант

dining-hall ['dainiŋ,hɔ:l]
вж. hall

dining-room ['dainiŋ,rum]
n трапезария, столова

dinky ['diŋki]
1. спретнат, финичък
2. ам. дребен, незначителен

dinner ['dinə]
1. обед, вечеря, банкет
to have DINNER обядвам, вечерям
to have someone in to DINNER имам гост на вечеря
2. таблдот, общо меню

dinner dress ['dinə'dres]
n официална рокля

dinner-jacket ['dinə'dʒækit]
n смокинг

dinnerless ['dinəlis]
a необядвал, невечерял
to go DINNERLESS минавам/оставам без обед/вечеря

dinner-party ['dinə,pa:ti]
n (официален) обед/вечеря, гости на обед/вечеря

dinner-wagon ['dinəwægən]
n масичка за сервиране, бюфет

dinnerware ['dinəwɛə]
n ам. сервиз за хранене

dinosaur ['dainəsɔ:]
n динозавър

dint [dint]
I. n (вдлъбнатина/следа от) удар
by DINT of по силата на, посредством
II. v оставям следа/вдлъбнатина с удар, набивам със сила

diocesan [daiə'si:zən]
I. a епархиален
II. n епископ

diocese ['daiəsis]
n епархия

dionysiac [daiə'niziæk]
1. a, мит. Дионисиев
2. разгулен

Dionysian [daiə'niziən]
1. a, мит. Дионисиев
2. разгулен

diopter [dai'ɔptə]
n диоптър

dioptre [dai'ɔptə]
n диоптър

dip [dip]
I. 1. топвaм (се), потопявам (се)
2. тех. галванизирам (метал), боядисвам (плат и пр.), потапям (овце) в дезинфекционен разтвор, лея (свещи), щавя (кожи)
3. греба, загребвам, черпя (up, out of, from)
4. наклонявам (се), навеждам (се), спускам (се)
to DIP the headlights авт. намалявам фаровете
to DIP a flag свалям знаме, отдавам салют чрез сваляне на знаме
5. намалявам, спадам (за цени)
6. клоня към залез
7. геол. полягам, залягам
8. разг. затруднявам материално
9. давам в заложна къща, правя ипотека на
10. преглеждам/прочитам отгоре-отгоре (into)
to DIP into one's pockets/funds/resources харча/похарчвам пари, бръквам се
to DIP in (to) the gravy ам. sl. присвоявам държавни пари, бъркам в меда
II. n l. потапяне, топване, кратко плуване
to take a DIP in the sea топвам се в морето
2. течност, разтвор (за дезинфекция), топене (на овце) в дезинфекционен разтвор, боя
3. загребано количество
4. (лоена) свещ
5. физ. ъгъл на наклоняване на магнитната стрелка
6. наклон, хлътване, падина
7. салют със сваляне на знамената
8. рядък соc
9. sl. джебчия
10. спадане/намаление на цените

diphtheria [dif'θiəriə]
n мед. дифтерит

diphtherial [dif'θiəriəl]
a мед. дифтериен

diphtheric [dif'θerik]
a мед. дифтериен

diphthong ['difθɔŋ]
n фон. двугласна, дифтонг

diphthongal [dif'θɔŋgl]
a фон. с характер на двугласна

diphthongization [,difθɔŋgai'zeiʃn]
n фон. дифтонгизация

diphthongize ['difθɔŋgaiz]
v фон. дифтонги (зи) рам (се)

diploma [dip'loumə]
I. 1. диплома, свидетелство
2. грамота, харта
DIPLOMA mill ам. висше учебно заведение без държавен контрол и с минимални академически изисквания
II. v дипломирам, давам диплома/свидетелство на

diplomacy [di'plouməsi]
1. дипломация
2. ловкост, такт, дипломация

diplomat ['dipləmæt]
n дипломат (и прен.)

diplomatic [,diplə'mætik]
1. дипломатически
2. дипломатичен, тактичен, палеографски, текстуален, буквален, точен

diplomatics [,diplə'mætiks]
1. дипломатическо изкуство
2. дипломатика

diplomatist [di'ploumətist]
1. diplomat
2. специалист по дипломатика

diplomatize [di'ploumətaiz]
1. водя дипломатически преговори, действувам като дипломат
2. постъпвам дипломатично/тактично

dipolar [dai'poulə]
n физ. двуполюсен

dipolarize [dai'pouləraiz]
v физ. намагнетизирам

dipper ['dipə]
1. човек, който топи/натопява
2. черпак, кофа на багер
3. зоол. име на различни гмуркащи се птици
гмурец (Podiceps)
4. разг. (ана) баптист
5. геол. разсед
6. астр. the (Great, Big) DIPPER Голямата мечка
the Little DIPPER Малката мечка

dippy ['dipi]
a смахнат

dipso ['dipsou]
вж. dipsomaniac

dipsomania [,dipsou'meiniə]
n мед. алкохолизъм, дипсомания

dipsomaniac [,dipsou'meiniæk]
n мед. алкохолик, човек, страдащ от дипсомания

diptera ['diptərə]
n pl зоол. двукрили

diptich ['diptik]
n изк. диптих

dire [daiə]
1. ужасен, страшен, потресаващ
2. краен, бедствен, злокобен

direct [di'rekt]
I. 1. ръководя, управлявам, организирам, дирижирам (оркестър и пр.), режисирам, поставям, командувам
2. отправям, насочвам (to, towards)
3. упътвам, посочвам (някому) пътя (to, towards)
4. заповядвам, нареждам, давам инструкции
5. адресирам (писмо и пр.)
II. 1. пряк, непосредствен, прав
DIRECT hit воен. пряко попадение
DIRECT interest личен/непосредствен интерес
DIRECT taxation пряко облагане
2. пълен, диаметрален (за контраст)
3. прям, откровен, недвусмислен, категоричен
4. ел. постоянен (за ток)
5. грам. пряк (за допълнение)
DIRECT method директна метода на обучение
DIRECT action преки действия (стачки, демонстрации)
DIRECT labour наемане на работници без помощта на посредник/предприемач
DIRECT quotation буквален цитат
DIRECT primary ам. пол. предизборно събрание, на което се избират кандидати чрез пряко гласуване (не чрез делегати)

direction [di'rekʃn]
1. посока, направление, насока (и прен.)
sense of DIRECTION способност за ориентиране
in the DIRECTION of в посока на, към
2. ръководство, управление, регулиране, режисиране, режисура, дирижиране, диригентство
обик. рl нареждане, инструкция, заповед, указание, упътване, наставление
stage DIRECTION театр. (авторска) ремарка, адрес (на писмо и пр.)
DIRECTION of labour (задължително) прехвърляне на работна ръка от една облаcт в друга

directional [di'rekʃənəl]
1. който показва посока
DIRECTIONAL wireless радиогониометрия
DIRECTIONAL aerial насочена антена
2. ръководен (за комитет и пр.)

direction finder [di'rekʃn'faində]
1. радиопеленгатор
2. антена на радиопеленгатор

directive [di'rektiv]
I. a направляващ, напътствуващ, ръководещ, ръководен
II. n директива

directly ['direktli]
I. adv (на) право
II. cj разг. щом (като)
III. 1. (на) право (за посока)
2. пряко (за начин), точно, съвсем, веднага, незабавно, ей сега

director [di'rektə]
1. директор, ръководител, управител, църк. духовен ръководител/съветник
DIRECTOR of studies научен ръководител
2. диригент, капелмайстор
DIRECTOR of (operatic) chorus репетитор (в опера)
3. театр., кино режисъор, директор на продукция
4. тех. бусола
5. мат. директриса

directorate [di'rektərit]
1. дирекция, управление
2. ист. DIRECTORATE Директория

directorial [direk'tɔ:riəl]
a директорски

directorship [di'rektəʃip]
n директорство

directory [di'rektəri]
I. a ръководен, с указания
II. 1. ръководство, ам. управителен съвет
2. наръчник, справочник, (телефонен) указател
ист. DIRECTORY Директория, църк. (книга с) наставления за литургия

directress [di'rektris]
n директорка

directrix [di'rektriks]
1. директорка
2. мат. директриса

dirge [də:dʒ]
n погребална песен

dirigible ['diridʒəbl]
I. a направляем
II. n дирижабъл, въздушен кораб

dirk [də:k]
I. n кортик
II. v промушвам с кортик

dirt [də:t]
I. 1. мръсотия, нечистотия, смет, боклук (и прен.), изпражнения, кал, кир
to show the DIRT лесно се цапам (за плат и пр.)
DIRT waggon ам. кола за смет
2. пръст, земя, почва
DIRT floor пръстен под
DIRT road черен път
3. мин. златоносен пясък/пласт
скaлна/рудна маса
4. мръсни думи/приказки, цинизми, порнография
5. злословия, злобни клюки
to dish the DIRT ам. sl. злословя, пускам клюки/сплетни
to fling DIRT about злословя
to throw DIRT at someone петня/очерням някого
yellow DIRT sl. злато
as cheap as DIRT без пари, много евтин
to treat someone like DIRT унижавам някого
to do someone DIRT правя някому мръсен номер/мръсно/кал
DIRT farmer ам. беден фермер
DIRT poor крайно беден
II. v мърся, намърсявам

dirt-cheap ['də:t'tʃi:p]
а. adv разг. много евтин (о), без пари

dirtiness ['də:tinis]
1. нечистотия, мръсотия
2. неприличен/нецензурен език, низост, подлост, мръсотия

dirty ['də:ti]
I. 1. мръсен, нечист, изцапан, изкалян, замърсен (и за рана)
2. бурен, лош, мръсен (за време)
3. мръсен, нецензурен, неприличен
4. мръсен, низък, подъл, нечестен, долен, презрителен, злобен
to play someone a DIRTY trick, to play a DIRTY trick on someone, to do/play the DIRTY on someone изигравам някому мръсен номер, правя някому мръсно/кал/мръсен номер
5. с голяма радиоактивност (за бомба)
6. дрезгав, дразнещ (за звук)
DIRTY work мошеничество, груба/черна работа
DIRTY money нечестно спечелени пари, заплащане за тежък труд
II. 1. мърся (се), изцапвам (се), омърсявам (се), замърсявам (се)
2. очерням, петня

disability [,disə'biliti]
1. неспособност, безсилие, немощ
2. недъгавост, инвалидност
physical DISABILITY недъг
DISABILITY pension инвалидна пенсия, юр. неправоспособност, неудобство, несгода

disable [dis'eibl]
1. правя неспособен/негоден (someone from doing something някого да направи нещо), осакатявам
2. воен. изваждам от строя/от действие, юр. лишавам от права

disabled [dis'eibld]
a неспособен, негоден, осакатен, изваден от строя
DISABLED soldier военноинвалид
DISABLED worker трудов инвалид

disablement [dis'eiblmənt]
n инвалидност, нетрудоспособност, изваждане от строя

disabuse [,disə'bju:z]
v изваждам от заблуждение, отварям (някому) очите

disaccord [,disə'kɔ:d]
I. n разногласие, разединение
II. v не съм съгласен (with), не се съгласувам

disaccustom [,disə'kʌstəm]
v отвиквам, отучвам (someone to something, to/from doing something някого от нещо, да прави нещо)

disadvantage [,disəd'va:ntidʒ]
I. 1. неудобство, пречка, неизгодно/неблагоприятно положение, недостатък
at a DISADVANTAGE в неизгодно положение
at/to DISADVANTAGE в неблагоприятна светлина
2. вреда, ущърб, загуба
at a DISADVANTAGE на загуба
II. v поставям (някого) в неизгодно положение

disadvantaged [,disəd'va:ntidʒd]
a лишен от (културни, обществени и др.) преимущества, непривилегирован

disadvantageous [,disəd'va:ntidʒəs]
a неизгоден, неблагоприятен

disaffect [,disə'fect]
v отчуждавам
предизвиквам недоволство/неприязън (to, towards, with)

disaffected [,disə'fektid]
a недоволен, неприязнен, зле настроен, непокорен, въстанал

disaffectedness [,disə'fektidnis]
n недоволство, неприязън, дух на непокорство

disaffection [,disə'fekʃn]
n недоволство, неприязън, дух на непокорство

disafforest [disə'fɔrist]
1. юр. лишавам (земя) от привилегиите на залесена площ
2. обезлесявам

disagree [,disə'gri:]
1. не съвпадам, различавам се, в разрез съм (with)
2. не съм съгласен
карам се, не се погаждам/разбирам (with), действувам зле, не понасям (някому), разстройвам
this climate/food DISAGREEs with me този климат/храна не ми понася

disagreeable [,disə'gri:əbl]
I. a неприятен, противен, неприветлив, намусен
II. n рl неприятности

disagreement [,disə'gri:mənt]
1. разногласие, несъгласие, несъответствие
to be in DISAGREEMENT with не съм на същото мнение с, не споделям мнението на
2. кавга, спор, препирня, недоразумение

disallow [,disə'lau]
1. отхвърлям, не приемам
2. забранявам

disannul [,disə'nʌl]
v анулирам

disappear [,disə'piə]
v изчезвам
губя ce, изгубвам се

disappearance [,disə'piərəns]
n изчезване

disappoint [,disə'pɔint]
1. разочаровам
to be DISAPPOINTed in/with someone разочарован съм от някого
to be DISAPPOINT ed of something не получавам нещо (очаквано), нещо ми се изплъзва
2. обърквам, разстройвам, осуетявам

disappointing [,disə'pɔintiŋ]
a който разочарова/не отговаря на очакванията
how DISAPPOINTING! какво разочарование! колко жалко!

disappointment [,disə'pɔintmənt]
1. разочарование
2. неуспех, лош късмет

disapprobation [,disæpro'beiʃn]
n неодобрение

disapproval [,disə'pru:vəl]
n неодобрение

disapprove [,disə'pru:v]
v не одобрявам, не харесвам, осъждам, порицавам, против съм (и с of)
to DISAPPROVE of someone doing something не одобрявам това, че някой върши нещо

disapprovingly [,disə'pru:viŋli]
adv неодобрително

disarm [dis'a:m]
1. обезоръжавам, разоръжавам (се)
2. прен. обезоръжавам, подкупвам

disarmament [dis'a:məmənt]
n разоръжение, разоръжаване

disarming [dis'a:miŋ]
a прен. обезоръжаващ, подкупващ

disarrange [disə'reindʒ]
v разбърквам, разтурвам, разбутвам, разчорлям

disarrangement [disə'reindʒmənt]
n разбъркване, объркване, бъркотия, безредие

disarray [disə'rei]
I. n безредие, бъркотия, безпорядък
in DISARRAY неглиже, разхвърлян, в безпорядък
II. 1. v книж. разбутвам, разреждам, обръщам в бягство (войска)
2. ост. събличам

disarticulate [,disa:'tikjuleit]
v разрязвам (по ставите), разглобявам, демонтирам

disassemble [,disə'sembl]
v демонтирам, разглобявам

disassociate [,disə'souʃieit]
v отделям, разделям (from)

disaster [di'za:stə]
n бедствие, нещастие, злополука, катастрофа, беда, зло, гибел
to head for DISASTER отивам/вървя към гибел
to court DISASTER играя си с огъня, предизвиквам съдбата
DISASTER area (тежко) пострадал район

disastrous [di'za:strəs]
a бедствен, гибелен, пагубен, катастрофален

disavow [,disə'vau]
v отказвам се/отричам се от, дезавуирам

disavowal [,disə'vauəl]
n отхвърляне, отричане, дезавуиране

disband [dis'bænd]
1. разпускам, разформировам
2. разпръскваме се, разотиваме се, разтурвам се

disbandment n разформироване, разпущане

disbar [dis'ba:]
v юр. лишавам от адвокатски права

disbarment [dis'ba:mənt]
n юр. лишаване от адвокатски права

disbelief ['disbi'li:f]
n липса на вяра, отказ да се повярва нещо
to stare in DISBELIEF не мога да повярвам/отказвам да вярвам на очите си

disbelieve ['disbi'li:v]
v не вярвам (и с in)

disbench [dis'bentʃ]
v лишавам от съдийско звание

disburden [dis'bə:dn]
v разтоварвам (и прен.), облекчавам
to DISBURDEN oneself /one's heart to someone изливам/изказвам си мъката на/пред някого

disbursal [dis'bə:sl]
вж. disbursement

disburse [dis'bə:s]
v изплащам, изразходвам

disbursement [dis'bə:smənt]
n (из) плащане, изразходване
pl разходи

disc [disk]
I. 1. диск, кръг
2. тех. шайба
3. сп. диск
4. грамофонна плоча
5. бот. кръгла/плоска част на цвят
DISC harrow дисков култиватор
slipped DISC мед. дискова херния
II. 1. обработвам с дисков култиватор
2. правя грамофонен запис

discant вж. descant

discard [dis'ka:d]
I. 1. изоставям, захвърлям, отказвам се от
2. уволнявам, съкращавам, карти чистя
II. 1. захвърляне, изоставяне, отказване (от нещо)
in DISCARD вън от употреба, изхвърлен
2. карти изчистена карта, чистене, отпадъчни вещи, отпадъци, отхвърлен кандидат

discern [di'sə:n]
v различавам, разпознавам, забелязвам, съзирам

discernible [di'sə:nəbl]
a видим, забележим, доловим

discerning [di'sə:niŋ]
1. разсъдлив, разумен, проницателен, прозорлив, проникновен
2. изискан, тънък (за вкус)

discernment [dis'sə:nmənt]
1. различаване, разпознаване, разбиране, проницателност, прозорливост, вникване, проникновение
2. вкус

discharge [dis'tʃa:dʒ]
I. 1. разтоварвам, свалям (пътници), стр. разтоварвам, разпределям тежестта
2. ел. изпразвам
3. стрелям, изстрелвам, пускам (стрела и пр.), гръмвам, давам изстрел
4. изпускам, изхвърлям, отделям, излъчвам (топлина, светлина, лава, гной и пр.), секретирам, имам/давам дебит (за извор и пр.)
5. уволнявам (и воен.)
освобождавам от воeнна служба, отстранявам, изписвам (от болница)
6. юр. освобождавам (от отговорност), пускам (от затвора), оправдавам
освобождавам от задължение (of), реабилитирам
7. (из) плащам, ликвидирам (дълг), изпълнявам (дълг и пр.)
8. пускам боя (за плат и пр.)
II. 1. разтоварване
2. изстрел, залп
3. ел. изпразване
4. изтичане, оттичане, стичане, отток, дебит (на вода), мед. (отделяне на) гной, секрет
DISCHARGE pipe отводна тръба
5. уволняване, уволнение (и воен.), характеристика на уволнен човек/войник, демобилизация, изписване (от болница)
honourable DISCHARGE уволнение със запазване на почетните знаци
dishonourable DISCHARGE уволнение с лишаване от почетните знаци
DISCHARGE note воен. уволнителен билет
6. освобождаване от отговорност, оправдаване, пускане (от затвора)
7. изплащане, ликвидиране (на дълг), изпълнение (на служба, дълг)
8. текст. обезцветяване (на тъкани)
9. арх. разпределение на тежестта

discharger [dis'tʃa:dʒə]
1. разтоварач, уред за разтоварване
2. ел. изпразнител
lightning DISCHARGER гръмоотвод, водосточна тръба

disciple [di'saipl]
n ученик, последовател

disciplinarian [,disipli'nɛəriən]
n човек, който умее дa поддържа дисциплина, поддръжник на строга дисциплина

disciplinary ['disiplinəri]
a дисциплинарен

discipline ['disiplin]
I. 1. дисциплина, ред
spit and polish DISCIPLINE воен. сурова дисциплина
2. наказание, църк. бичуване на плътта, дисциплина, отрасъл на науката, прен. школа
II. 1. дисциплинирам, обучавам, възпитавам, дресирам
2. наказвам, църк. бичувам

disc jockey ['disk'dʒɔki]
n конферансие на програма от забавна музика, дисководещ (съкр. DISC JOCKEY J.)

disclaim [dis'kleim]
1. юр. отказвам се от (право на нещо)
2. отричам (се), отхвърлям (отговорност и пр.)

disclaimer [dis'kleimə]
1. юр. отказване от права
2. отричане, отхвърляне, опровержение

disclose [dis'klouz]
v откривам, разкривам, издавам, показвам

disclosure [dis'klouʒə]
n разкритие, изнамиране, откриване
издаванe (на тайна и пр.), разкриване (на чувства), изказване (на мисли и пр.)

discolour [dis'kʌlə]
v обезцветявам (се), изменям цвета на, потъмнявам, губя/изменям си цвета

discolouration [dis,kʌlə'reiʃn]
n обезцветяване, потъмняване

discomfit [dis'kʌmfit]
v обърквам/разтурям плановете на, обърквам, смущавам

discomfiture [dis'kʌmfitʃə]
n объркване, смущение, неудобство, осустяване на планове

discomforf [dis'kʌmfət]
1. неудобство, притеснение, неудобно/стеснително положение
2. неразположение, слаба болка

discomfort [dis'kʌmfət]
v причинявам неудобство на, притеснявам, безпокоя, смущавам, тревожа

discompose [,diskəm'pouz]
v безпокоя, смущавам, тревожа

discomposure [,diskəm'pouʒə]
n безпокойство, смущение, тревога

disconcert [,diskən'sə:t]
v разстройвам, обърквам, дезорганизирам, смущавам, карам да загуби присъствие на духа

disconcerted [,diskən'sə:tid]
a смутен, объркан

disconcerting [,diskən'sə:tiŋ]
a объркващ, смущаващ, затрудняващ, неудобен

disconnect [,diskə'nekt]
1. разединявам, разделям, отделям, деля (with, from)
2. ел. изключвам
to DISCONNECT a telephone прекъсвам телефонна линия

disconnected [,diskə'nektid]
1. откъснат, изолиран, тех. изключен
2. несвързан (за стил, разказ)

disconnectedness [,diskə'nektidnis]
n несвързаност

disconnection [diskə'nekʃn]
n разединяване, отделяне, разглобяване, ел. изключване

disconnexion [diskə'nekʃn]
n разединяване, отделяне, разглобяване, ел. изключване

disconsolate [dis'kɔnsəlit]
a неутешим, печален, тъжен

discontent [,diskən'tent]
I. 1. недоволство, негодувание, брожение, неодобрение
2. ост. недоволник
II. a недоволен
III. v предизвиквам/пораждам недоволство у

discontented [,diskən'tentid]
a недоволен, незадоволен (with)

discontentedly [,diskən'tentidli]
adv с недоволство/досада, недоволно

discontentedness [,diskən'tentidnis]
n недоволство, неодобрение, незадоволеност, неудовлетвореност

discontentment [,diskən'tentmənt]
n недоволство, неодобрение, незадоволеност, неудовлетвореност

discontinuance [,diskən'tinjuəns]
n прекъсване, прекратяване (и на дело), спиране, преустановяване

discontinue [,diskən'tinju:]
v прекратявам (и дело), прекъсвам, преустановявам, спирам, преставам, преустановявам издаването на (вестник и пр.)

discontinuity [,diskənti'njuiti]
n прекъсване, несвързаност, непоследователност

discontinuous [,diskən'tinjuəs]
a несвързан, с прекъсвания, редуващ се, непостоянен

discophile ['diskəfail]
n събирач/колекционер на грамофонни плочи

discord ['diskɔ:d]
I. 1. несъгласие, разногласие, разединение, раздор
civil DISCORD смутове, безредици
2. муз. дисонанс, дисониращ акорд, шум, врява
II. 1. не се съгласувам/съчетавам/съгласявам, в разрез съм (with)
2. звуча фалшиво, не хармонирам, дразня слуха

discordance [dis'kɔ:dəns]
1. несъответствие, несъгласуваност, дисхармония
2. муз. дисонанс

discordancy [dis'kɔ:dənsi]
1. несъответствие, несъгласуваност, дисхармония
2. муз. дисонанс

discordant [dis'kɔ:dənt]
1. несъгласен, противоречив, несъгласуван
2. муз. нехармоничен, дисонантен, фалшив, неприятен
DISCORDANT note дисонанс (и прен.)

discotheque ['diskətek]
n дискотека (заведение)

discount ['diskaunt]
I. 1. търг. отбив от цена, шконто
at a DISCOUNT с намаление, обезценен, който не се търси, малоценен, излишен
2. търг. рабат
DISCOUNT house магазин за преоценени стоки
II. 1. правя отбив от, отбивам, дисконтирам
2. обезценявам, понижавам, отнасям се скептично към (разказ), не вярвам на, не вземам под внимание, оставям настрана, омаловажавам, имам предвид (нещо), предвиждам

discountable [dis'kauntəbl]
1. търг. сконтируем
2. който не е твърде за вярване/не може да се вземе за чиста монета

discountenance [dis'kauntənəns]
I. 1. не одобрявам, обезсърчавам, не гледам благосклонно на
2. смущавам, засрамвам
II. n неодобрение

discourage [dis'kʌridʒ]
1. обезсърчавам, обезкуражавам
2. раздумвам, разубеждавам (from), отблъсквам, спирам, попречвам на, не одобрявам

discouragement [dis'kʌridʒmənt]
1. обезкуражаване, обезсърчаване
2. неодобрение

discouraging [dis'kʌridʒiŋ]
a обезкуражителен, обезсърчителен

discourse ['diskɔ:s]
I. 1. лекция, доклад, проповед
2. беседа, разговор
II. 1. говоря, чета доклад, държа реч
проповядвам (on, upon)
2. беседвам, разговарям

discourteous [dis'kə:tjəs]
a неучтив

discourtesy [dis'kə:tisi]
n неучтивост

discover [dis'kʌvə]
1. откривам, намирам, разкривам
2. разбирам, схващам, виждам

discoverer n откривател

discovery [dis'kʌvəri]
1. откриване, откритие
voyage of DISCOVERY изследователско пътешествие
2. театр. развръзка

discredit [dis'kredit]
I. 1. дискредитиране, загуба на доверие
to bring DISCREDIT on someone, to bring someone into DISCREDIT дискредитирам някого
2. съмнение
to throw DISCREDIT (on, upon) поставям под съмнение
to know something/nothing to someone's DISCREDIT знам нещо/не знам нищо лошо за някого/което говори зле за някого
II. 1. не вярвам, съмнявам се в, поставям под съмнение
2. злепоставям, компрометирам, дискредитирам, позоря

discreditable [dis'kreditəbl]
a недостоен, позорен, непочтен

discreet [dis'kri:t]
a благоразумен, внимателен, предпазлив, сдържан, дискретен

discrepancy [dis'krepənsi]
n несъответствие, несъгласие, противоречие

discrepant [dis'krepənt]
a различен (from)
противоречив, несъотвeтствуващ

discrete [dis'kri:t]
1. отделен, несвързан, съставен от отделни части
2. фил. абстрактен, отвлечен, мед., бот. обособен, разнороден

discretion [dis'kreʃn]
1. благоразумие, предпазливост
DISCRETION is the better part of valour не е благоразумно да се излагаш на излишни рискове
age/years of DISCRETION възраст, на която човек се счита отговорен за действията си, зрялост
2. свобода на действие, лична преценка/усмотрение
it is within my DISCRETION to свободен съм да
at your DISCRETION по ваше усмотрение/преценка
to surrender at DISCRETION предавам се безусловно, капитулирам, различие

discretionary [dis'kreʃənəri]
a предоставен на нечие усмотрение

discriminate [dis'krimineit]
I. 1. различавам (from)
разграничавам, правя разлика (between), преценявам
2. отнасям се различно, правя разлика
to DISCRIMINATE in favour of покровителствувам
to DISCRIMINATE against отнасям се зле/несправедливо към
II. a разумен (за действие)

discriminating [dis'krimineitiŋ]
1. проницателен, вещ, изтънчен (за вкус)
2. отличителен (за белег и пр.), диференциален, дискриминиращ
DISCRIMINATING practices (случаи на) дискриминация

discrimination [dis,krimi'neiʃn]
1. разграничение (between... and)
2. разум, благоразумие, здрава мисъл, точна преценка
man of DISCRIMINATION здравомислещ човек, дискриминация, изтънченост (на вкуса)

discriminative [dis'krimineitiv]
вж. discriminating

discriminatory [dis'krimineitəri]
вж. discriminating

discrown [dis'kraun]
v детронирам, свалям от престола

discursive [dis'kə:siv]
1. безсистемен, несвързан, който минава от тема на тема
2. дедуктивен, аналитичен

discursiveness [dis'kə:sivnis]
n безсистемност, несвързаноcт

discus ['diskəs]
n сп. диск

discuss [dis'kʌs]
1. разисквам, обсъждам
2. разг. ям, изяждам, пия, изпивам, нагъвам

discussible [dis'kʌsəbl]
a който може да се разисква/обсъжда

discussion [dis'kʌʃn]
1. разискване, обсъждане, дискусия, дебати, разговор
to come up for DISCUSSION бивам поставен на разискване
the question under DISCUSSION разискваният въпрос
2. преговори

disdain [dis'dein]
I. v презирам
считам под достойнството си (с ger или inf)
II. n презрение, пренебрежение, надменност

disdainful [dis'deinful]
a пренебрежителен, презрителен, надменен

disease [di'zi:z]
n болеcт (и прен.), заболяване, страдание, болестно състояние

diseased [di'zi:zd]
a болен, болезнен

diseconomy [,disi'kɔnəmi]
n (фактор за) увеличение на разходите

disembark [disim'ba:k]
v дебаркирам, слизам (свалям) от кораб

disembarkation [,disemba:'keiʃn]
n дебаркиране

disembarrass [,disim'bærəs]
v изваждам от затруднение, освобождавам от грижи, облекчавам

disembodied [,disim'bɔdid]
a безплътен, нематериален

disembodiment [,disim'bɔdimənt]
1. обезплътяване
2. воен. разформироване (на войски)

disembody [,disim'bɔdi]
1. обезплътявам
2. воен. разформировам (войски)

disembogue [,disim'boug]
v вливам се, втичам се (into), изливам, изпущам, излизам от проток/канал (за кораб)

disembowel [,disim'bauəl]
v изтърбушвам, изкормям

disenchant [,disin'tʃa:nt]
1. освобождавам от/развалям магия
2. разочаровам, лишавам от илюзии

disenchantment [,disin'tʃa:ntmənt]
1. разваляне на магия
2. разочарование

disencumber [,disin'kʌmbə]
1. освобождавам (of, from), разтоварвам, облекчавам
2. юр. освобождавам от ипотека

disendow [,disin'dau]
v лишавам от дарения

disendowment [,disin'daumənt]
n отчуждаване/конфискуване на църковни имоти

disenfranchise [,disin'fræntʃaiz]
вж. disfranchise

disengage [,disin'geidʒ]
1. освобождавам (се) (from), развързвам, разединявам, изключвам
2. воен. оттеглям (войски), оттеглям се

disengaged [,disin'geidʒd]
1. свободен, незает (за човек)
2. свободен, празен (за стол и пр.)

disengagement [,disin'geidʒmənt]
1. освобождение, освобождаване, свобода (от задължения)
свободно времe
2. оттегляне
3. непринуденост
4. разваляне на годеж
5. хим. отделяне (на реакционните продукти)

disentangle [,disin'tæŋgl]
1. размотавам (се), оправям (се)
2. разнищвам, разкривам (и тайна), освобождавам, измъквам (от затруднение и пр.)

disentanglement [,disin'tæŋglmənt]
1. размотаване, оправяне
2. освобождаване, разнищване, разкриване (на тайна)

disenthral [,disin'θrɔ:l]
v освобождавам от робство

disenthrall [,disin'θrɔ:l]
v освобождавам от робство

disentitle [,disin'taitl]
v лишавам от право/титла

disentomb [,disin'tu:m]
v изваждам/изкопавам от гроба

disentrain [,disin'trein]
v свалям/слизам от влак

disequilibrium [,disi:kwi'libriəm]
n липса на равновесие

disestablish [,disis'tæbliʃ]
v отделям (църква от държавата)

disesteem [,disis'ti:m]
I. n неодобрение, лоша слава
II. v не одобрявам, не ценя, не уважавам

diseur [di'zə:]
1. конферансие, домакин на предаване
2. рецитатор

disfavour [dis'feivə]
I. 1. немилост
to be in DISFAVOUR with someone в немилост съм пред/гледан съм зле от някого
2. неодобрение
II. v не одобрявам, гледам с лошо око на

disfeature [dis'fi:tʃə]
n обезобразявам

disfiguration [dis,figju'reiʃn]
n обезобразяване, недостатък

disfigure [dis'figə]
v обезобразявам, загрозявам

disfigured [dis'figəd]
a обезобразен, загрозен, развален

disfigurement [dis'figəmənt]
1. обезобразяване, загрозяване, петно
2. физически недостатък

disforest [dis'fɔrist]
v обезлесявам

disfranchise [dis'fræntʃaiz]
v лишавам от избирателни/граждански права

disfranchisement [dis'fræntʃizmənt]
n лишаване от избирателни/граждански права

disfrock [dis'frɔk]
v разпопвам

disgorge [dis'gɔ:dʒ]
1. повръщам, изхвърлям
2. изливам (се), вливам (се), принуден съм да дам/върна

disgrace [dis'greis]
I. 1. немилост
to fall into DISGRACE with someone изпадам в немилост пред някого
2. позор, безчестие, срам
to bring DISGRACE on опозорявам
II. 1. понижавам, унижавам, разжалвам, деградирам
2. позоря, опозорявам, безчестя, посрамявам

disgraceful [dis'greisful]
a позорен, срамен, безчестен, безобразен

disgruntled [dis'grʌntld]
a недоволен, раздразнен, прен. кисел, комуто е крив светът

disguise [dis'gaiz]
I. 1. преобличам, дегизирам, маскирам
2. прикривам
there is no disguising the fact that не може да се прикрие фактът, че
II. 1. маскиране, дегизиране, дегизация
in DISGUISE предрешен, маскиран, дегизиран
2. маска (и прен.), преструване, преструвка

disgust [dis'gʌst]
I. n отвращение, възмущение
погнуса (at, for)
in DISGUST погнусен, отвратен, възмутен
to hold something in DISGUST отвращавам се от нещо
to my DISGUST за мое възмущение
II. v отвращавам, погнусявам, възмущавам, вдъхвам отвращение/погнуса
to be DISGUSTed at/with/by възмутен/отвратен съм от

disgusting [dis'gʌstiŋ]
a отвратителен, гнусен, гаден, противен, възмутителен

dish [diʃ]
I. 1. паница, чиния, блюдо (за сервиране), съд
2. ястие, ядене, гозба, блюдо
made DISH ястие, приготвено от няколко продукта
3. падина, долчинка, вдлъбнатост
4. фот. вана, легенче
5. рад. вдлъбната антена за микровълни
6. разг. готино гадже, мацка
7. sl. нещо, което се нрави някому
that's his DISH точно това обича той, той е по тази част
II. 1. сервирам (и прен.) (и с out, up.)
2. изкорубвам (се), огъвам (се) навътре, вгъвам (се)
3. разстройвам, провалям, измамвам
I am DISHed свършено е с мен
to DISH oneself насаждам се на пачи яйца, хубаво се нареждам
dish out sl. раздавам небрежно/безразборно
dish up dish, представям в съблазнителен вид

dishabille [disa'bi:l]
n неглиже, домашна дреха
in DISHABILLE неглиже, разхвърлян, недокаран

disharmonious [,disha:'mouniəs]
1. нехармоничен
2. несъгласен, разногласен, различен

disharmonize [dis'ha:mənaiz]
v внасям дисхармония/разногласие/раздор

disharmony [dis'ha:məni]
n дисхармония (и прен.), разногласие

dishcloth ['diʃklɔθ]
n парцал за миене на чинии

dishcloth gourd ['diʃklɔθ'guəd]
n бот. луфа (Luffa)

dishearten [dis'ha:tən]
v обезсърчавам, обезкуражавам, обезверявам, загубвам кураж/самоувереност

disheartening [dis'ha:təniŋ]
a обезсърчителен, отчайващ

disheartenment [dis'ha:tənmənt]
n обезсърченост, обезнадежденост, униние

dishevel [di'ʃevl]
v разчорлям, разрошвам

dishevelled [di'ʃevəld]
1. разчорлен, разрошен
2. раздърпан, размъкнат (за човек)

dishmat ['diʃmæt]
n подложка за чиния

dishonest [dis'ɔnist]
1. нечестен, непочтен, мошенически, измамнически
2. небрежен, недобросъвестен (за работа)

dishonesty [dis'ɔnisti]
n нечестност, непочтеност, мошеничество, измама
piece of DISHONESTY нечестна постъпка/проява

dishonour [dis'ɔnə]
I. 1. безчестие, позор, срам
to bring DISHONOUR on опозорявам, петня, посрамявам
2. обида, афронт, търг. отказ да се плати (чек и пр.)
II. 1. безчестя, опозорявам
2. обиждам, унижавам, търг. не изплащам, отказвам плащане (на чек и пр.), не устоявам на (задължение)

dishonourable [dis'ɔnərəbl]
a нечестен, непочтен, подъл, долен, позорен

dishrag ['diʃræg]
вж. dishcloth

dish-washer ['diʃwɔʃə]
1. мияч на съдове
2. машина за миене на съдове
зоол. стърчиопашка (Motacilla)

dish-water ['diʃwɔtə]
n помия

dishy ['diʃi]
n привлекателен, хубавичък

disillusion [,disi'lu:ʒn]
I. v разочаровам, отварям очите на
II. n разочарование, обезверяване

disillusionment n разочарование, обезверяване

disincentive [,disin'sentiv]
I. n възпиращ фактор, спирачка
II. a възпиращ

disinclination [,disiŋkli'neiʃn]
n нежелание, неохота

disincline [,disiŋ'klain]
v отнемам желанието на, отклонявам

disinclined [,disiŋ'klaind]
a несклонен, без охота (for)

disinfect [disin'fekt]
v дезинфекцирам, обеззаразявам

disinfectant [,disin'fektənt]
I. a обеззаразяващ, дезинфекционен
II. n обеззаразяващо/дезинфекционно средство

disinfection [,disin'fekʃn]
n дезинфекция, обеззаразяване

disinfest [,disin'fest]
v очиствам от вредни насекоми/гризачи и пр

disinflation [,disin'fleiʃn]
n ик. борба с инфлацията, без да се стига до дефлация

disinformation [,disinfə'meiʃn]
n дезинформация

disingenuous [,disin'dʒenjuəs]
a неискрен, хитър, лукав, прикрит, потаен

disingenuousness [,disin'dʒenjuəsnis]
n неискреност, хитрина, лукавство, прикритост

disinherit [,disin'herit]
v обезнаследявам, лишавам от наследство

disinheritance [,disin'heritəns]
n обезнаследяване, лишаване от наследство

disinsection [,disin'sekʃn]
n дезинсекция

disinsectization [,disinsektə'zeiʃn]
n дезинсекция

disintegrate [dis'intəgreit]
v разпадам се, разлагам (се) (и прен.), разделям на съставни части, раздробявам, дезинтегрирам

disintegration [,disintə'greiʃn]
n разпадане, разлагане (и прен.), раздробяване, дезинтеграция

disinter [,disin'tə:]
1. изкопавам, изравям (от гроб и пр.)
2. откривам, разкривам (факти и пр.)

disinterest [dis'intərest]
n незаинтересованост, липса на интерес, безразличие

disinterested [dis'intərestid]
1. безкористен
2. незаинтересован, безразличен, който не проявява интерес

disinterestedness [dis'intərestidnis]
1. безкористност
2. незаинтересованост, безразличие, липса на интерес

disinterment [,disin'tə:mənt]
1. изкопаване, изравяне
2. откриване, разкриване

disjoin [dis'dʒɔin]
v разединявам (се), отделям (се), откъсвам (се)

disjoint [dis'dʒɔint]
1. разглобявам, разчленявам
2. изкълчвам, размествам, обърквам, разстройвам

disjointed [dis'dʒɔintid]
1. разглобен, разчленен
2. изкълчен, разместен, несвързан, непоследователен, нелогичен

disjunctive [dis'dʒʌŋktiv]
1. грам. разделителен, противопоставящ
2. фил. дизюнктивен
П. n грам. разделителен съюз

disk вж. disc

dislike [dis'laik]
I. v не харесвам, не обичам (to do, doing да правя)
II. n неприязън, омраза, антипатия (to, of, for)
to take/conceive a DISLIKE to/for намразвам, става ми неприятен/антипатичен
to have a strong DISLIKE of не мога да търпя/понасям

disload [dis'loud]
v разтоварвам

dislocate ['disləkeit]
1. изкълчвам, измествам
2. тех. разглобявам, геол. размествам (пластове), прен. обърквам, разстройвам, дезорганизирам, разпокъсвам (империя и пр.)

dislocation [,dislə'keiʃn]
1. изкълчване, изместване
2. тех. разглобяване, геол. разместване (на пластове), прен. объркване, разстройване, дезорганизация

dislodge [dis'lɔdʒ]
1. изтиквам, измъквам, изкарвам (from)
2. откъртвам, отмествам

disloyal [dis'lɔiəl]
1. неверен, нелоялен
2. предателски, вероломен

disloyalty [dis'lɔiəlti]
n предателство, вероломство

dismal ['dizməl]
I. 1. мрачен, тъмен, неприветлив, тъжен, унил, загрижен
2. разг. слабоват, некадърен
DISMAL Jimmy черногледец, непоправим песимист
II. 1. ам. блатиста местност
2. мрачен/неприветлив човек
рl меланхолия, униние, мрачно настроение

dismantle [dis'mæntl]
1. оголвам (of), изпразвам, събарям, разрушавам, демонтирам, разглобявам
to DISMANTLE a room/a house изпразвам стая/къща от мебелите
2. мор. свалям такелажа на, воен. махам отбранителните съоръжения на

dismantlement [dis'mæntlmənt]
n оголване, изпразване, събаряне, разрушаване, демонтиране, разглобяване

dismast [dis'ma:st]
v мор. събарям/свалям мачтите на

dismay ['dis'mei]
I. v поразявам, смайвам, ужасявам, уплашвам, разтревожвам, обезсърчавам
II. n страх, тревога, смут, ужас
to strike someone with DISMAY поразявам/ужасявам някого
in DISMAY ужасен, втрещен

dismember [dis'membə]
v отрязвам крайниците на, насичам, осакатявам, раз (по) късвам (и прен.), нарязвам на парчета (пиле и пр.)

dismemberment [dis'membəmənt]
n насичане, осакатяване, раз (по) късване (и прен.)

dismiss [dis'mis]
1. изпращам, отпращам, разрешавам (някому) да се оттегли
2. уволнявам, освобождавам от длъжност (за несправяне с работата)
to be DISMISSed (from) the service воен. бивам уволнен от войската (и за провинение)
3. разпускам, разтурвам (парламент), воен. разпускам (строй), пускам (затворник и пр.)
DISMISS! воен. свободно!
4. пропъждам, отмахвам (мисъл), преставам да мисля за, изоставям (тема)
let us DISMISS the subject да не говорим повече по този въпрос
5. юр. отхвърлям (иск), прекратявам (дело)

dismissal [dis'misl]
1. уволнение, разжалване
2. юр. отхвърляне (на иск), прекратяване (на дело), оправдаване (на обвиняем), разпускане, разтурване (на парламент)
with an air of DISMISSAL с вид, който показва, че въпросът е приключен

dismissible [dis'misibl]
a който може да бъде уволнен

dismissive [dis'misiv]
1. игнориращ
2. презрителен

dismount [dis'maunt]
1. слизам (от кон, колело и пр.)
2. свалям (някого) от кон, свалям (нещо закачено), демонтирам, разглобявам
to DISMOUNT a gun свалям оръдие от лафет

dismountable [dis'mauntəbl]
a разглобяем

disobedience [,disə'bi:diəns]
n непослушание, неподчинение, непокорство

disobedient [,disə'bi:diənt]
a непослушен, непокорен

disobey [,disə'bei]
v не се подчинявам/покорявам на, не слушам, нарушавам, престъпвам (закон), не изпълнявам (нареждане)

disoblige [,disə'blaidʒ]
v не се съобразявам с/не зачитам нечии желания, държа се нелюбезно/неучтиво, дразня, раздразням, правя някому напук

disobliging [,disə'blaidʒiŋ]
a неуслужлив, неучтив

disorder [dis'ɔ:də]
I. 1. безредие, безпорядък, бъркотия
2. безредици, смутове, вълнения, мед. смущение, разстройство
II. 1. разбърквам
2. всявам/внасям смут (в), разстройвам, мед. разстройвам, повреждам, смущавам

disordered [dis'ɔ:ded]
1. разбъркан, разхвърлян
2. разстроен, разчорлен

disorderliness [dis'ɔ:dəlinis]
1. безредие, безпорядък
2. юр. нарушение на обществения ред, непристойно поведение

disorderly [dis'ɔ:dəli]
1. безреден, разхвърлян
2. непокорен, размирен, неморален, непорядъчен, непристоен, разпуснат, разюздан
DISORDERLY conduct юр. нарушение на обществения ред (и добрите нрави)
to charge someone for being drunk and DISORDERLY юр. подвеждам някого за нарушение на обществения ред в нетрезво състояние
DISORDERLY house публичен дом, място, където се играе комар

disorganization [dis,ɔ:gənai'zeiʃn]
n дезорганизация, безпорядък, разстройство

disorganize [dis'ɔ:gənaiz]
v дезорганизирам, разстройвам
to become DISORGANIZEd дезорганизирам се

disorient [dis'ɔ:riənt]
v дезориентирам, заблуждавам, обърквам

disorientate [dis'ɔ:riənteit]
v дезориентирам, заблуждавам, обърквам

disorientation [dis,ɔ:rien'teiʃn]
n дезориентация, объркване, забърканост

disown [dis'oun]
v отричам се/отказвам се от, не признавам, дезавуирам

disparage [dis'pæridʒ]
1. говоря с пренебрежение за, омаловажавам
2. очерням, унижавам

disparagement [dis'pæridʒmənt]
1. подценяване, пренебрежително отношение
2. очерняне, срам, безчестие, позор

disparaging [dis'pæridʒiŋ]
a пренебрежителен, презрителен
comparison DISPARAGING to сравнение, което не е в полза на

disparate ['dispərət]
a коренно различен, несравним, несъизмерим

disparity [dis'pæriti]
n несъответствие, несъразмерност, неравенство

dispassionate [dis'pæʃənət]
1. спокоен, безстрастен, хладнокръвен, трезв
2. безпристрастен, непредубеден

dispatch [dis'pætʃ]
I. 1. (из) пращам, отправям, отпращам
2. извършвам/изпълнявам бързо, справям се с, убивам, ликвидирам, пращам на оня свят, разг. изяждам бързо
II. 1. изпращане, отпращане
2. телеграма, депеша, официално съобщение, комюнике, бързина, експедитивност, убиване, ликвидиране

dispatch-box [dis'pætʃ,bɔks]
n куриерска чанта/куфар

dispatch-case [dis'pætʃ,keis]
n куриерска чанта/куфар

dispatcher [dis'pætʃə]
1. експедитор
2. диспечер

dispatch-rider [dis'pæʃ,raidə]
n воен. куриер

dispel [dis'pel]
v (-ll-) прогонвам, пропъждам, разсейвам (мисли, мрак и пр.)

dispensable [dis'pensəbl]
a неналожителен, незадължителен, без който може да се мине, който може да бъде смекчен в даден случай (за закон)

dispensary [dis'pensəri]
n диспансер, амбулатория, аптечен пункт

dispensation [dispen'seiʃn]
1. раздаване, разпределяне
2. освобождаване (от задължение), ряд. милост
3. юр. раздаване (на правосъдие), църк. разрешение (за брак)
4. съдба, божия повеля, закон
DISPENSATION of providence изпитание, повеля на съдбата
5. религиозна система, вероизповедание
6. DISPENSATION with минаване без, лишаване от

dispensator ['dispənseitə]
1. разпределител
2. уредник, администратор, разпоредител

dispense [dis'pens]
1. раздавам, разпределям
2. освобождавам (from), уволнявам, бракувам, приготвям (и раздавам) лекарства
to DISPENSE a prescription изпълнявам рецепта
to DISPENSE with минавам без, освобождавам се от, правя излишен
machinery DISPENSEs with a lot of labour машините заместват/освобождават работна ръка

dispenser [dis'pensə]
1. фармацевт, аптекар
2. човек/прибор, който раздава/разпределя

dispensing chemist [dis'pensiŋ'kemist]
n фармацевт, аптекар

dispensing department [dis'pensiŋdi'pa:tmənt]
n аптечен отдел (в универсален магазин)

dispeople [dis'pi:pl]
v обезлюдявам

dispersal [dis'pə:sl]
n разсейване, разпръскване, разпиляване

disperse [dis'pə:s]
1. разпилявам (се), разпръсквам (се), разсейвам (се) (и физ.)
2. разтурям (събрание и пр.), принуждавам да се разотидат

dispersedly [dis'pə:sidli]
adv разпокъсано, един по един

dispersion [dis'pə:ʃn]
1. разпръскване, разпиляване
2. физ., воен. разсейване, дисперсия
DISPERSION error воен. отклонение поради разсейване, разпръснатост, разпиляност
the DISPERSION еврейската диаспора

dispersive [dis'pə:siv]
1. който разпръсква/разпилява/разсейва, разсейващ
2. хим. диспергиращ, разсейващ

dispirit [dis'pirit]
v обезкуражавам, обезсърчавам

dispiritedly [dis'piritidli]
adv обезсърчено, унило

dispiriting [dis'piritiŋ]
a обезсърчителен, отчайващ

displace [dis'pleis]
1. измествам, заемам мястото на, замествам, сменявам, уволнявам
2. премествам, отмествам, изселвам, изгонвам (от родината и пр.), имам водоизместимост (за кораб)
DISPLACEd shares обезсилени акции
DISPLACEd person разселено лице, бежанец, човек без родина

displaceable [dis'pleisəbl]
a подвижен, заместим

displacement [dis'pleismənt]
1. преместване, отместване, изместване
2. водоизместимост
DISPLACEMENT light, light DISPLACEMENT водоизместимост без товар
load DISPLACEMENT, DISPLACEMENT loaded водоизместимост при пълен товар, тех. литраж, псих. несъзнателно изместване/прехвърляне на чувство/импулс

displant [dis'pla:nt]
v изравям, разсаждам

display [dis'plei]
I. 1. показвам, излагам, изкарвам на показ
to DISPLAY a notice поставям/залепвам обява
2. характеризирам, показвам какъв е, демонстрирам, показвам, проявявам (качества)
3. парадирам с
4. печ. отделям с едър шрифт
II. 1. излагане, показ, изложба
fine DISPLAY of fat cattle чудесен угоен добитък
air DISPLAY парад на военновъздушните войски
2. проява (на смелост и пр.)
3. парадиране, демонстриране, афиширане
DISPLAY of finery труфила
to be fond of DISPLAY обичам да парадирам
to make a DISPLAY of one's feelings афиширам чувствата си
4. печ. отделяне с едър шрифт
5. тех. монитор (и DISPLAY device)

displayed [dis'pleid]
1. разгънат, разперен
2. печ. напечатан с едър шрифт, хер. с разперени криле

display type [dis'plei'taip]
n печ. едър шрифт

displease [dis'pli:z]
1. не се харесвам на, не съм приятен/по вкуса на, не задоволявам
to be DISPLEASEd at/by something недоволен съм от нещо
to be DISPLEASEd with/by someone недоволен съм от някого
2. сърдя, разсърдвам, дразня, раздразвам, ядосвам, навличам си гнева на (някого)

displeasing [dis'pli:ziŋ]
a неприятен, противен

displeasure [dis'pleʒə]
n неудоволствие, недоволство, неодобрение, досада, гняв
to take DISPLEASURE обиждам се

disport [dis'pɔ:t]
I. v развличам се, забавлявам се, играя (и DISPORT oneself)
II. n забавление, забава, игра

disposable [dis'pouzəbl]
a наличен, разполагаем, свободен, оставен на разположение, за еднократна употреба

disposal [dis'pouzəl]
1. разположение, разпореждане
to be at the DISPOSAL of на разположение/в помощ/услуга съм на
the means at my DISPOSAL средствата, с които разполагам
to have entire DISPOSAL of разполагам напълно свободно с
2. воен. разположение, разполагане, диспозиция, разгъване, строй, продаване, пласиране, прехвърляне
for DISPOSAL за продан, премахване, отстраняване, освобождаване, изхвърляне
DISPOSAL of a question решаване/ликвидиране на въпрос
DISPOSAL of litter изхвърляне/прибиране на смет

dispose [dis'pouz]
1. разполагам, разпореждам
man proposes, God DISPOSEs човек предполага, господ разполага
2. предразполагам (to)
(в pass) разположен/склонен съм
well/kindly DISPOSEd to добре разположен към, подреждам, нареждам
to DISPOSE of отървавам се от, ликвидирам, убивам, пласирам, продавам, уреждам, справям се с, изяждам
to DISPOSE of something by will завещавам нещо
goods easily DISPOSEd of стоки с добър пласмент

disposition [,dispə'ziʃn]
1. разположение, групиране, воен. диспозиция
2. pl приготовления, мерки
3. разпореждане, власт, контрол
to have in one's DISPOSITION имам на свое разпореждане, разпореждам се с
4. нрав, характер
well-oiled DISPOSITION разг. общителен/лек характер
5. склонност, наклонност, предразположение
there was a general DISPOSITION to remain всички бяха склонни да останат
6. уреждане, ликвидиране (на въпрос)

dispossess [,dispə'zes]
1. юр. лишавам от собственост/право на владение
2. изхвърлям, изгонвам, изселвам

dispossession [,dispə'zeʃn]
1. лишаване от собственост/право на владение
2. изселване

dispraise [dis'preiz]
I. 1. подценявам, говоря пренебрежително за
2. порицавам
II. 1. подценяване, пренебрежение
2. порицание, неодобрение

disproof [dis'pru:f]
n опровержение

disproportion [,disprə'pɔ:ʃn]
I. n несъразмерност, непропорционалност, несъответствие
II. v правя несъразмерен/непропорционален

disproportional [,disprə'pɔ:ʃənl]
a несъразмерен, непропорционален, несъответен, прекомерен

disproportionate [,disprə'pɔ:ʃənet]
a несъразмерен, непропорционален, несъответен, прекомерен

disprovable [dis'pru:vəbl]
a опровержим, оборим

disprove [dis'pru:v]
v опровергавам, оборвам

disputable [dis'pju:təbl]
a спорен, оспорим, съмнителен, несигурен

disputant [dis'pju:tənt]
n спореща страна, участник в спор

disputation [,dispju'teiʃn]
1. спор, прение, дебат, полемика
2. разискване, обсъждане

dispute [dis'pju:t]
I. 1. споря, полемизирам (with/against someone, on/about something), оспорвам, препирам се, карам се
2. разисквам, разглеждам, обсъждам, съпротивлявам се на, боря се за/против
to DISPUTE every inch of ground отстоявам всяка педя земя
II. 1. диспут, дебати, полемика, прения
2. обсъждане, разискване
beyond/past/without DISPUTE неоспорим
the matter in DISPUTE разискваният въпрос
DISPUTE at law юр. тъжба, спор, пререкание, препиране, кавга, караница, конфликт

disqualification [dis,kwɔlifi'keiʃn]
1. дисквалификация, лишаване от права (from)
2. не (при) годност (for), юр. неправоспособност, причина за лишаване от право, пречка

disqualify [dis'kwɔlifai]
1. правя негоден/неспособен (for)
юр. обявявам за негоден/неспособен, лишавам от права (from)
2. сп. дисквалифицирам, отстранявам от игра, авт. лишавам от право да шофира

disquiet [dis'kwaiət]
I. v безпокоя, тревожа, вълнувам
II. n безпокойство, тревога, вълнение

disquieting [dis'kwaiətiŋ]
a тревожен, обезпокоителен

disquietude [dis'kwaiitju:d]
n безпокойство, тревога

disquisition [,diskwi'ziʃən]
n дисертация, трактат
слово, беседа (on)

disquisitional [,diskwi'ziʃənəl]
a изследователски, подробен

disrate [dis'reit]
v воен. понижавам, деградирам

disregard [,disri'ga:d]
I. v не обръщам внимание на, игнорирам, пренебрегвам, не зачитам
II. n пренебрежение, незачитане, игнориране
равнодушие (of, for)

disrelish [dis'reliʃ]
I. v не обичам, мразя, отвращавам се от
II. n неодобрение, отвращение

disremember [,disri'membə]
v не помня, забравям

disrepair [,disri'pɛə]
n неизправност, лошо състояние, занемареност
in DISREPAIR развален, неизправен, занемарен

disreputable [dis'repjutəbl]
1. с лоша слава/репутация, дискредитиран, непочтен
2. опърпан, овехтял

disrepute [,disri'pju:t]
n лоша слава/репутация/име
to be in DISREPUTE компрометиран съм
to fall into DISREPUTE компрометирам се, дискредитирам се, спечелвам си лоша слава

disrespect [,disris'pekt]
n неуважение, незачитание, непочтителност, неучтивост

disrespectful [,disris'pektful]
a непочтителен, неучтив

disrobe [dis'roub]
v събличам се, изобличавам

disrupt [dis'rʌpt]
1. разрушавам, разстройвам, разкъсвам, разтурвам
2. подривам (власт и пр.), разтурвам, разстройвам (събрание, съюз и пр.)

disrupter [dis'rʌptə]
n рушител

disruption [dis'rʌpʃn]
1. разрушение, разрив, разцепление, разкол, разтуряне, разваляне
2. геол. разпадане, дезинтеграция, ел. пробив

disruptive [dis'rʌptiv]
1. разрушителен, разкъсващ
DISRUPTIVE explosives воен. бризантни експлозиви
2. подривен, рушителен, ел. пробивен
DISRUPTIVE strength пробивна якост/здравина

dissatisfaction ['dis,sætis'fækʃn]
n недоволство

dissatisfactory ['dis,sætis'fæktəri]
a незадоволителен, неудовлетворителен

dissatisfied [dis'sætisfaid]
a недоволен (with)

dissatisfy [dis'sætisfai]
v не задоволявам, не удовлетворявам

dissave [dis'seiv]
v тегля от спестяванията си за текущи разходи

dissect [di'sekt]
1. разрязвам, правя дисекция, анатомизирам
2. анализирам, изследвам критически
DISSECTed map/picture карта/картина мозаика

dissecting-room [di'sektiŋ,rum]
n дисекционна зала

dissection [di'sekʃən]
1. разрязване, дисекция
2. анализ

disseise [dis'si:z]
v юр. отнемам собственост/право на владение (особ. незаконно)

disseisin [dis'si:zin]
n юр. лишаване от/отнемане на собственост (особ. незаконно)

disseize [dis'si:z]
v юр. отнемам собственост/право на владение (особ. незаконно)

disseizin [dis'si:zin]
n юр. лишаване от/отнемане на собственост (особ. незаконно)

dissemble [di'sembl]
1. скривам, прикривам
2. преструвам се, лицемеря

dissembler [di'semblə]
n лицемер, двуличник

disseminate [di'semineit]
1. разхвърлям, разпръсквам (семена и пр.)
2. разпространявам (учение и пр.), сея, предизвиквам (недоволство и пр.), разнасям (болести и пр.)
DISSEMINATEd sclerosis мед. дисеминирана склероза

dissemination [di,semi'neiʃn]
1. разхвърляне, разпръскване
2. разпространяване, разнасяне

dissension [di'senʃn]
n разногласие, несъгласие, спор, препирня, раздор

dissent [di'sent]
I. 1. не се съгласявам, не съм съгласен (from), отклонявам се
DISSENTing vote глас против
2. църк. отстъпвам от възгледите на установената църква, ставам сектант
II. 1. несъгласие, разногласие
2. сектантство, разкол

dissenter [di'sentə]
1. дисидент, сектант
2. противник, недоволник, опозиционно настроен човек

dissentient [di'senʃənt]
I. a несъгласен, неодобряващ, на противно мнение
without a DISSENTIENT vote единодушно
II. n противник, човек, който е на противно мнение

dissention вж. dissension

dissentious [di'senʃəs]
a склонен към кавги

dissepiment [di'sepimənt]
n бот., зоол. тънка стена/преграда

dissertation [disə'teiʃn]
n дисертация, трактат

disserve [dis'sə:v]
v правя лоша услуга/навреждам на

disservice [dis'sə:vis]
n вреда, ущърб, лоша услуга, зло

dissever [dis'sevə]
v разделям, отделям, разединявам

disseverance [dis'sevərəns]
n разделяне, отделяне, разединяване

dissidence ['disidəns]
n разногласие, несъгласие, различие, разкол, дисидентство

dissident ['disidənt]
I. a несъгласен, който е на противно мнение
II. n разколник, отцепник, схизматик, отстъпник, дисидент

dissimilar [di'similə]
a различен, нееднакъв, несходен (to)

dissimilarity [disimi'læriti]
n несходство, различие

dissimilate [di'simileit]
v ез. дисимилирам

dissimilation [,disimi'leiʃn]
n ез. дисимилация

dissimilitude [,disi'militju:d]
n несходство, различие

dissimulate [di'simjuleit]
v преструвам се, лицемеря, симулирам

dissimulation [di,simju'leiʃn]
n преструвка, лицемерие, притворство, симулация

dissimulator [di'simjuleitə]
n преструван, лицемер, симулант

dissipate ['disipeit]
1. разсейвам (се), разпръсквам (се), разнасям (облаци и пр.)
2. прахосвам, разпилявам, пропилявам, водя празен/разгулен живот, изчезвам, изгубвам се

dissipated ['disipeitid]
a безпътен, разгулен, разпуснат
DISSIPATED man гуляйджия, прахосник

dissipation [disi'peiʃən]
1. разсейване, разпръсване, разнасяне (на облаци и пр.)
2. развлечение, разнообразие
3. прахосване, прахосничество, разточителство
4. разпуснатост, разгулност
5. разсеяност, разсеяно внимание

dissipative ['disipeitiv]
1. разпръскващ, разпиляващ
2. прахоснически, разточителен

dissociable [di'souʃiəbl]
I. 1. разделим, разединим
2. несъвпадащ, несъответствуващ
II. a необщителен, недружелюбен

dissocial [di'souʃəl]
a необщителен, егоистичен

dissociate [di'souʃieit]
1. разединявам, отделям, разделям, откъсвам, отлъчвам (from)
to DISSOCIATE oneself from a question дезинтересирам се от някой въпрос
2. хим. разпадам се, разлагам се, псих. водя до дисоциация

dissociation [di,souʃi'eiʃn]
1. разединение, разделяне
2. разграничаване, хим. разпадане, разлагане
DISSOCIATION constant дисоциационна константа, псих. дисоциация

dissociative [di'souʃiətiv]
a разединителен, отделящ

dissolubility [di,sɔlju'biliti]
1. разтворимост
2. юр. разтрогваемост, унищожимост (на брак, договор и пр.)

dissoluble [di'sɔljubl]
1. разтворим
2. юр. който може да бъде разтрогнат/анулиран/унищожен

dissolute ['disəlju:t]
a разпуснат, безпътен, развратен

dissolution [,disə'lju:ʃn]
1. разтваряне, стопяване
2. разпадане, разлагане
3. юр. унищожаване, отменяне, анулиране, разтрогване
4. разпускане, закриване, разтурване, разформироване (на парламент и пр.)
5. разпадане (на държава)
6. край, смърт

dissolvable [di'zɔlvəbl]
1. разложим на съставни части
2. разтворим, dissoluble

dissolve [di'zɔlv]
I. 1. разтварям (се), разтопявам (се), топя (се)
dissolving agent хим. разтворител
DISSOLVEd in tears залян в сълзи
2. разпускам, закривам (събрание и пр.)
3. юр. разтрогвам, анулирам
4. изчезвам постепенно, загубвам се
5. разлагам
II. n кино преливане на един кадър в друг, постепенно изчезване на образ

dissolvent [di'zɔlvənt]
I. a разтварящ
II. n разтворител

dissonance ['disənəns]
1. муз. дисонанс, дисхармония, неблагозвучие
2. несъответствие, несходство, различие

dissonant ['disənənt]
1. муз. дисонантен, нехармоничен, неблагозвучен
2. противоречив, сблъскващ се (за интереси и пр.)

dissuade [di'sweid]
v разубеждавам, раздумвам (someone from doing something някого да прави нещо)

dissuasion [di'sweiʒn]
n разубеждаване, раздумване

dissuasive [di'sweisiv]
a разубеждаващ

dissylable ['di'siləbl]
n двусрична дума

dissyllabic ['disi'læbik]
a двусричен

dissymetric [,disi'metrik]
1. несиметричен, асиметричен
2. огледалносиметричен

dissymetry [di'simitri]
1. несиметричност, асиметричност
2. обратно сходство

distaff [,dista:f]
1. хурка
2. женска работа
attr майчин, женски
on the DISTAFF line по женска/майчина линия (за родство)

distal ['distəl]
a отдалечен от центъра, краен, периферен

distance ['distəns]
I. 1. разстояние, отдалеченост, далечина, интервал, дистанция
it is within walking DISTANCE дотам може да се отиде пеш
within two minutes walking DISTANCE на десет минути път пеш
within speaking/hailing DISTANCE докъдето се чува гласът
out of/beyond striking DISTANCE извън обсега на удара
at a DISTANCE далеч
from a DISTANCE издалеч, отдалеч
in the DISTANCE в далечината
it's quite a DISTANCE from here доста далеч e оттук
a good DISTANCE off доста далеч
no DISTANCE at all съвсем близо
to keep one's DISTANCE стоя настрана, знам си мястото
to keep someone at a (safe) DISTANCE държа някого на почетно разстояние, избягвам близки връзки с някого
2. резервираност, сдържаност, хладност, надменност
3. жив. далечина, фон, перспектива
middle DISTANCE срeден план
4. промеждутък, период (от време), интервал
at this DISTANCE of time след толкова време
5. разлика
6. ост. раздор
7. attr от разстояние, далечен
DISTANCE control телеуправление
II. 1. задминавам, изпреварвам, оставям зад себе си
2. раздалечавам, слагам на разстояние един от друг, отдалечавам, правя да изглежда отдалечен, жив. създавам впечатление за далечина

distant ['distənt]
1. далечен, отдалечен
two miles DISTANT на две мили разстояние
DISTANT likeness далечно сходство/прилика
2. сдържан, хладен, резервиран
DISTANT manner резервираност, студенина

distantly ['distəntli]
1. (на) далеч
DISTANTLY related to далечен роднина на
2. сдържано, хладно, резервирано

distaste [dis'teist]
n отвращение, антипатия, неразположение (for)

distasteful [dis'teistful]
1. неприятен, противен, отблъскващ, отвратителен
2. отвратен

distempe [dis'tempə]
v боядисвам с туткална боя/темпера

distemper [dis'tempə]
I. 1. разстройство, болеcт, неразположение
2. вет. куча чума, ост. безредици, вълнения
II. v (главно в рр) разстройвам, обърквам
DISTEMPERed mind душевно разстройство
DISTEMPERed fancy болно въображение
III. n туткална боя, темпера

distempered a разстроен, болен

distend [dis'tend]
v разтеглям (се), разширявам (се), раздувам (се)

distensible [dis'tensibl]
a разширим, разтеглим, еластичен, раздуваем

distension [dis'tenʃn]
n разширение, разтегляне, раздуване

distention [dis'tenʃn]
n разширение, разтегляне, раздуване

distich ['distik]
n двустишие, дистих

distil [dis'til]
1. дестилирам, рафинирам
2. извличам, екстрахирам, капя, изпущам

distillate ['distilət]
n дестилат

distillation [,disti'leiʃn]
1. дестилация
dry/destructive DISTILLATION суха дестилация
2. прен. същина

distillatory [dis'tilətəri]
a дестилационен

distiller [dis'tilə]
n дестилатор (човек, уред)

distillery [dis'tiləri]
n спиртна фабрика, дестилационна инсталация/фабрика

distinct [dis'tiŋkt]
1. отделен, различен (from), особен, специален
to keep two things DISTINCT правя разлика между две неща
as DISTINCT from за разлика от
2. отчетлив, ясен, явен, ясно доловим/очертан, необикновен, забележителен
DISTINCT improvement несъмнено/явно подобрение
DISTINCT honour необикновена чест

distinction [dis'tiŋkʃn]
1. разлика, различие
without DISTINCTION без разлика/изключение
without DISTINCTION of persons без оглед на лицата
DISTINCTION without a difference съвсем малка/изкуствена разлика
2. отличителна черта, особеност
3. издигнатост, елегантност, изисканост
4. отличие
poet of DISTINCTION именит/виден поет
to gain DISTINCTION отличавам се
5. различаване, отличаване

distinctive [dis'tiŋktiv]
a отличителен, характерен

distinctiveness [dis'tiŋktivnis]
n отличителност, особеност, характерност

distinctly [dis'tiŋktli]
1. ясно, отчетливо
2. явно, видимо, забележимо, чувствително, доста

distinctness [dis'tiŋktnis]
1. яснота, отчетливост
2. точност, определеност

distingue [distæŋ'gei]
a фp. изискан, изящен, фин

distinguish [dis'tiŋgwiʃ]
1. различавам, отличавам, правя разлика (между), разграничавам, разпознавам
2. отличавам, правя да изпъкне, изтъквам
to DISTINGUISH oneself отличавам се

distinguishable [dis'tiŋgwiʃəbl]
a отличим, различим, забележим, разпознаваем

distinguished [dis'tiŋgwiʃt]
1. виден, изтъкнат, бележит, известен
2. изискан, фин, изящен

distort [dis'tɔ:t]
1. изопачавам, извращавам
2. извъртам, изкривявам, разкривявам

distortedly [dis'tɔ:tidli]
adv изопачено, извратено

distortion [dis'tɔ:ʃn]
1. извращаване, изопачаване, изопачение, извращение, изопаченост, изкривеност
2. изкривяване, деформация, рад., тел. дисторция

distract [dis'trækt]
1. отвличам (внимание и пр.), разсейвам
2. обърквам, разстройвам, смущавам, подлудявам, влудявам
to drive someone DISTRACTed подлудявам/обърквам някого

distracted [dis'træktid]
a обезумял, подлудял, шашнат, объркан

distracting [dis'træktiŋ]
1. отвличащ, разсейващ
2. подлудяващ, объркващ

distraction [dis'trækʃn]
1. отвличане (на внимание), разсейване
2. разсеяност
3. развлечение, забава
4. обърканост, разстроеност
5. безумие, умопомрачение, лудост
to love someone to DISTRACTION лудо съм влюбен в някого
to drive someone to DISTRACTION подлудявам някого

distractive [dis'træktiv]
a разсейващ, отвличащ

distrain [dis'trein]
v юр. изземвам
запорирам, налагам запор (upon на)

distrainable [dis'treinəbl]
a юр. подлежащ на изземване/запор

distrainee [distrei'ni:]
n юр. лице, на което е иззето имуществото (за изпълнение на задължение)

distrainment [dis'treinmənt]
вж. distraint

distraint [dis'treint]
n юр. изземване, запор

distrait [dis'trei]
a фp. разсеян, невнимателен

distraught [dis'trɔ:t]
a смутен, объркан, ост. обезумял

distress [dis'tres]
I. 1. беда, нещастие, бедствие, страдание
DISTRESS signal мор. сигнал за помощ (SOS)
ship in DISTRESS кораб в опасност
2. нужда, нищета
DISTRESS committee благотворителен комитет, изтощение, умора
юр. distraint
DISTRESS merchandise стоки с голямо намаление
II. 1. опечалявам, натъжавам, наскърбявам, причинявам страдание/скръб на, озлочестявам
to DISTRESS oneself измъчвам се, терзая се
2. изтощавам, изморявам, distrain

distressed [dis'trest]
1. тъжен, отчаян, изтормозен, измъчен
2. изпаднал, западнал, обеднял
DISTRESSED area район с масова безработица и нисък жизнен уровен

distressing [dis'tresiŋ]
a печален, тъжен, тежък

distress-sale [dis'tres,seil]
n юр. продажба на описани стоки/имущество

distress-warrant [dis'tres,wɔrənt]
n юр. заповед за изземване/запор

distributable [dis'tribjutəbl]
a разпределим

distributary [dis'tribjutəri]
n ръкав на река

distribute [dis'tribju:t]
1. разпределям, разделям, раздавам
2. разпръсквам, разхвърлям, класифицирам, разпределям, печ. разпилявам (набор)

distributee [distribju:'ti:]
n юр. сънаследник

distributer вж. distributor

distribution [,distri'bju:ʃən]
1. разпределение, разпределяне, раздаване, разделяне
2. разпространение, бройка (продадени вестници и пр.), печ. разпиляване (на набор в косите)

distributional [distri'bju:ʃənəl]
a разпределителен

distributive [dis'tribjutiv]
I. a разпределителен, грам. разделителен
II. n грам. разделително местоимение

distributor [dis'tribjutə]
1. тех. разпределител (и на бензинов двигател)
2. пласъор, представител (на фирма и пр.)

district ['distrikt]
I. 1. област, район, околия, окръг, участък, енория, квартал
2. attr областен, районен, околийски, окръжен, участъков, енорийски, квартален
DISTRICT heating квартално отопление
II. v районирам, разделям/разпределям на/по paйони/участъци

distrust [dis'trʌst]
I. n недоверие, подозрение, съмнение
II. v не вярвам на, подозирам, съмнявам се в

distrustful [dis'trʌstful]
a недоверчив, подозрителен
to be DISTRUSTFUL of не вярвам на

disturb [dis'tə:b]
1. безпокоя, смущавам, тревожа, обезпокоявам
2. нарушавам (покой, мълчание, равновесие), разстройвам, разбърквам, развалям (план и пр.), местя, премествам, размествам, повреждам

disturbance [dis'tə:bəns]
1. смущение, бъркотия, безредие, смут, вълнение
to make/create a DISTURBANCE нарушавам/смущавам обществения ред
2. тревога, безпокойство
3. юр. нарушение (на права)
4. неизправност, нередност
5. геол. дислокация

disturbed [dis'tə:bd]
a емоционално/умствено неуравновесен

disturber [dis'tə:bə]
n нарушител, смутител

disturbing [dis'tə:biŋ]
a обезпокоителен, тревожен

disulfide [dai'sʌlfaid]
n хим. бисулфид

disulphide [dai'sʌlfaid]
n хим. бисулфид

disunion [dis'ju:niən]
1. разделение, разединение
2. разногласие, раздор

disunite ['disju:'nait]
v разделям (се), разединявам (се), отделям (се)

disunity [dis'ju:niti]
n липса на единство, разногласие, раздор

disuse [dis'ju:s]
I. 1. излизане от употреба
to come/fall into DISUSE излизам от употреба, бивам изоставен/бракуван
2. отвикване
II. v преставам да употребявам

disused 1. a изоставям, запустял
2. n неупотребяване

disutility [,disju:'tiliti]
1. безполезност
2. вредност, вреда

disyllable вж. dissyllable

ditch [ditʃ]
I. 1. канавка, ров, яма, изкоп, канал
drainage DITCH дренаж
2. окоп
to die in the last DITCH защитавам позиция до последна възможност, боря се докрай/до последна капка кръв
3. sl. море, океан
II. 1. копая ров/канал, ограждам с канавки/ровове
2. хвърлям в канавката, обръщам/вкарвам (кола) в канавката
3. aм. карам да дерайлира, изкарвам от релсите
4. ав. кацам принудително в морето/океана
5. sl. отървавам се от, изоставям, опропастявам

ditcher ['ditʃə]
1. копач/чистач на канавки и пр
2. машина за копаене на канавки и пр

ditch-water ['ditʃwɔtə]
n застояла вода

ditheism ['daiθiizəm]
n двубожие, религиозен дуализъм

dither ['diðə]
I. 1. треперя, треса се (от страх и пр.)
2. колебая се, двоумя се, пипкам се
II. n треперене, вълнение
all of a DITHER цял разтреперан

dithery ['diðəri]
a възбуден, нервен, разтрeпсран

dithyramb ['diðiræmb]
n дитирамб

dittany ['ditəni]
n бот. росен (Dictamnus albus)

ditto ['ditou]
I. 1. горното, същото
2. pl едноцветен костюм, разг. копие, дубликат
II. a такъв, подобен
III. adv също, подобно, също така/толкова
IV. 1. повтарям същото, подражавам
2. копирам, правя дубликати

ditto marks ['ditou'ma:ks]
n pl знак, поставен за избягване на повторение

ditty ['diti]
I. 1. песенчица
2. кратко стихотворение
II. v композирам музика към (текст)

ditty-bag ['ditibæg]
n торбичка/кутийка за дребни принадлежности (на моряк, рибар)

ditty-box ['ditibɔks]
n торбичка/кутийка за дребни принадлежности (на моряк, рибар)

diuresis [,daiju:'ri:sis]
n мед. диуреза

diuretic [,daiju:'retik]
1. мед. a диуретичен
2. n диуретично средство

diurnal [dai'ə:nəl]
I. 1. дневен
2. ежедневен, бот. който цъфти през деня
II. 1. църк. часослов
2. ост. дневник, вестник, ежедневник

diva ['di:və]
n итал. примадона

divagate ['daivəgeit]
1. v книж. отклонявам се (от тема и пр.)
2. лутам се, блуждая

divagation [,daivə'geiʃn]
1. n книж. отклонение (от тема и пр.)
2. лутане, блуждаене

divalent ['dai,veilənt]
a хим. двувалентен

divan [di'væn]
1. ист. диван, отомански държавен съвет
2. заседателна зала
3. диван, кушетка, отоманка
4. стая за пушене
5. ориенталска стихосбирка

divaricate [di'værikeit]
I. v разклонявам се, разделям се
II. a разклонен

divarication [di,væri'keiʃn]
n разклоняване, разделяне

dive [daiv]
I. 1. гмуркам се, хвърлям се, пъхвам се, мушвам се, втурвам се
2. ав. пикирам
3. потапям се (за подводница)
4. прен. задълбочавам се, прониквам (в тайна и пр.)
5. бръквам, пъхвам/мушвам ръка (into)
II. 1. гмуркане, скок/спускане във вода
2. ав. пикиране
to take a DIVE гмуркам се
to make a DIVE for втурвам cе към
3. мушване, пъхване
4. долнопробна кръчма, вертеп

dive-bomb ['daivbɔm]
v ав. воен. бомбардирам с пикиране

dive-bomber ['daivbɔmə]
n ав. воен. пикиращ бомбардировач

diver ['daivə]
1. водолаз
2. търсач/ловец на бисери
зоол. гмурец (Podiceps), птица гмурец
sl. джебчия

diverge [dai'və:dʒ]
1. отклонявам се, разклонявам се, отделям се
2. различавам се

divergence [dai'və:dʒəns]
1. отклонение, разклонение, разклоняване
2. мат. дивергенция

divergency [dai'və:dʒənsi]
1. отклонение, разклонение, разклоняване
2. мат. дивергенция

divergent [dai'və:dʒənt]
1. отклоняващ се, разклоняващ се, различен
2. мат. дивергентен

diverse [dai'və:s]
1. различен, друг
2. разнообразен

diversify [dai'və:sifai]
1. разнообразявам
2. влагам капитал в различни предприятия, произвеждам различни продукти, разнообразявам продукцията/посевите

diversion [dai'və:ʃn]
1. отклонение, отклоняване, отбиване, отвод, отвеждане
DIVERSION dam отводнителен бент
2. отвличане на вниманието, разсейване, развлечение, забавление, воен. диверсия

diversity [dai'və:siti]
1. разнообразие, разновидност
2. несходство, различие, поет. пъстрота

divert [dai'və:t]
1. отклонявам, отвличам (внимание и пр.)
to DIVERT the conversation променям темата на разговор
to DIVERT someone's thoughts разсейвам нечии мисли
2. забавлявам, развличам

diverting [dai'və:tiŋ]
a забавен, занимателен

divertissement [divə:tis'ma:n]
1. n фp. развлечение
2. муз. дивертименто, дивертисмент

divertive [dai'və:tiv]
a забавен, занимателен

divest [dai'vest]
1. книж. събличам, снимам, смъквам (of)
2. отнемам, лишавам (of)

divestiture [dai'vestitʃə]
1. ряд. събличане
2. лишаване (от права и пр.), отнемане

divestment [dai'vestmənt]
вж. divestiture

dividable [di'vaidəbl]
вж. divisible

divide [di'vaid]
I. 1. деля (се), разделям (се), подразделям (се), разклонявам се, разграфявам, градуирам
делено на - 20 DIVIDEd by - 20 делено на
to DIVIDE out разпределям
2. споделям (with, among, between)
3. раздвоявам (се), разединявам (се)
DIVIDEd family несговорно семейство
house DIVIDEd against itself разединен/несговорен дом
to pay someone DIVIDEd attention слушам някого разсеяно
DIVIDEd between раздвоен/люшкан между
4. различавам се, не се схождам
opinions are DIVIDEd on this subject по този въпрос има различни мнения
5. парл. гласувам
to DIVIDE the House пристъпвам към гласуване
DIVIDE! DIVIDE! да се гласува! (и да се прекратят дебатите)
II. n главно ам. вододел (и прен.)
the Great DIVIDE DIVIDE смъртта, краят

divided [di'vaidid]
1. разделен, раздвоен, отделен
DIVIDED highway автострада с широко пространство между двете платна
2. разграфен, градуиран, фон. латерален, бот. дълбоко нарязан (за лист)

dividend ['dividend]
1. фин. дивидент
2. премия, прибавка, мат. делимо

divider [di'vaidə]
1. това, което/този, който дели
2. мат. делител

dividing [di'vaidiŋ]
a разделителен, демаркационен
DIVIDING wall преградна стена

divination [divi'neiʃn]
1. гадаене, врачуване
2. предсказване, пророкуване, предричане, предсказание, прогноза, предчувствие

divine [di'vain]
I. 1. предчувствувам, предугаждам, предусещам
2. гадая, пророкувам, предсказвам, предричам, предполагам, предвиждам
II. 1. божествен, небесен
2. разг. прекрасен, прелестен, божествен
III. n богослов, теолог, ост. духовно лице

diviner [di'vainə]
n гадател, ясновидец
water DIVINER човeк, който открива подпочвена вода/подземни богатства с помощта на лескова пръчка

diving ['daiviŋ]
n гмуркане, сп. скок във вода

diving-bell ['daiviŋbel]
n водолазен звънец, кесон

diving-board ['daiviŋbɔ:d]
n трамплин за скачане във вода

diving-dress ['daiviŋdres]
n водолазен костюм, скафандър

diving-gear ['daiviŋgiə]
n водолазни принадлежности

divining-rod [di'vainiŋrɔd]
n лескова пръчка за откриване на подпочвена вода/подземни богатства

divinity [di'viniti]
1. божественост
2. божество, бог, богословие, теология

divisibility [di,vizi'biliti]
n делимост

divisible [di'vizibl]
a делим, разделим

division [di'viʒn]
1. делене, разделяне, разпределение, разпределяне
2. мат. делене
3. преграда
4. част, участък, отдел (ение), поделение
5. окръг
6. парл. гласуване (чрез разделяне на групи)
to come to a DIVISION гласувам
7. различие, разногласие, несъгласие
8. воен. дивизия
9. раздел, разред, категория (и сп.)

divisional [di'viʒənəl]
1. мат. делителен, дробен
2. воен. дивизионен
DIVISIONAL area район на дивизия

divisive [di'vaiziv]
1. делителен
2. който причинява разногласие/разкол

divisor [di'vaizə]
n мат. делител

divorce [di'vɔ:s]
I. 1. развод
DIVORCE proceedings дело за развод
2. разделяне, отделяне, отлъчване, разрив
II. 1. развеждам (се), разтрогвам брака между
2. разделям, отделям, откъсвам, разлъчвам
conduct quite DIVORCEd from one's principles поведение, което няма нищо общо с нечии принципи

divorcement [di'vɔ:smənt]
1. разделяне, отделяне, откъсване, разединение, разрив
2. развеждане, развод

divorcje [di'vɔ:sei]
n фр. разведена жена

divulgation [,daivəl'geiʃn]
n разгласяване, издаване (на тайна и пр.), разкриване, откриване

divulge [dai'vʌldʒ]
v издавам, изказвам, разкривам, разгласявам

divulgement [dai'vʌldʒmənt]
вж. divulgation

divulgence [dai'vʌldʒəns]
вж. divulgation

divulson [dai'vʌlʃən]
n разкъсване, откъсване, разделяне

divvy ['divi]
I. n sl. дивидент, част, дял, пай
II. v разделям, деля (често с up)

Dixie ['diksi]
I. n Юг, Южните щати (и DIXIE Land)
II. n воен., разг. походен готварски съд

Dixieland ['diksilænd]
1. Dixie
2. (d.) вид джаз

dixy вж. dixie

dizzily ['dizili]
adv шеметно, замайващо

dizziness ['dizinis]
n замайване, виене на свят, замаяноcт, зашеметяване

dizzy ['dizi]
I. 1. замаян, зашеметен
to be DIZZY вие ми се свят
2. шеметен, зашеметяващ, разг. глупав, лекомислен, разг. краен, удивителен
II. 1. зашеметявам, замайвам
2. смайвам, обърквам

do [du:]
I. 1. v (did, done л. ед. ч. сег. вр. does, ост. doth, doeth, 2 л. ед. ч. сег. вр. ост. dost, 2 л. ед. ч. мин. вр. ост. didst) правя, върша, извършвам, изпълнявам, занимавам се с
to DO well/brilliantly at something справям се с/изкарвам нещо добре/блестящо
to DO one's military service служа/изкарвам военната си служба
to DO one's hair правя си косата/прическа, сресвам се
it isn't done това не е прието/позволено, така не бива (да се прави)
it's quite commonly done това е нещо обикновено, така правят всички
it's as good as done речено-сторено, все едно, че е направено, дадено
it gives me something to DO това ми създава занимание, запълва ми времето
what is to be done? какво да се прави? it cannot be done невъзможно е
she did nothing but sleep тя само спеше
what can I DO for you? с какво мога да ви услужа/да ви бъда полезен? какво обичате?
2. причинявам, правя
to DO someone good/harm полезен/вреден съм за някого, уча, следвам, решавам (задачи), занимавам се с
to DO one's lessons уча си уроците
to DO medicine/engineering следвам/уча медицина/инженерство
to DO sums решавам задачи
to DO repairs занимавам се с поправки, разтребвам, оправям, подреждам, почиствам, боядисвам, мия, измивам
to DO a room разтребвам/боядисвам стая
to DO the dishes мия/измивам чиниите
3. излежавам (наказание в затвора)
4. развивам (скорост)
5. поставям (пиеса и пр.), играя (роля), правя се на
to DO a Garbo правя се на Грета Гарбо, държа се като че ли съм Грета Гарбо
to DO the affable правя се на много любезен
6. оказвам, отдавам (вж. credit. favour, justice, service)
7. разглеждам, посещавам (град, музей и пр.)
8. готвя, пека
9. храня, угощавам
to DO oneself well угаждам си
they DO you well at this hotel в този хотел хранят добре
how much DO they DO you for? колко ви струва храната
10. разг. измамвам, изигравам
I'm afraid you've been done страхувам се, че са те измамили/метнали
to DO someone out of задигам някому, изигравам някого с (дадена сума)
to DO someone in the eye, to DO someone brown sl. жестоко измамвам някого
to DO someone out of a job измествам някого от работа
11. подхождам, подобавам, приличам
this sort of work won't DO for him този вид работа не e за него
that won't DO, that will never DO това e немислимо, така не може
will I DO? добре ли съм така? аз мога ли да свърша тази работа? аз подходящ ли съм? that will DO достатъчно, стига, това е подходящо/удобно, това ще свърши работа
it won't DO to tell him now не може/не бива да му казваме сега
12. чувствувам се, карам я, вирея, преуспявам (обик. с наречия)
the patient is DO ing well болният e добре/върви към подобрение
we're DOing pretty well доста добре сме, добре я караме
he will DO well (for himself) ще успее (в живота), ще се нареди, ще прокопса
how DO you DO здравейте! добър ден! this plant won't DO in such soil това растение няма да вирее в такава почва
he did well out of the bargain той спечели добри пари от сделката
13. sl. преследвам съдебно, осъждам
14. sl. имам полови връзки с
15. в перфектни форми свършвам
one more question and I am done още един въпрос и свършвам
let's have done with it хайде да оставим това, стига вече по този въпрос
haven't you done eating yet? още ли не сте свършили с яденето? be/have done хайде свършвай! стига! done! готово! съгласен съм! дай ръка
16. за заместване на друг глагол, за да се избегне повторение-често не се превежда
I replied as others had done отговорих, както бяха сторили и други
he said he would go and he did каза, че ще отиде и отиде
why act as you DO? защо постъпваш така? may I use your telephone? -please, DO мога ли да използувам телефона ви? да, моля, да, разбира се
17. като спомагателен глагол в отр. и въпр. форма и при инверсия-не се превежда
DO you like fish? обичате ли риба? he didn't see me той не ме видя
don't tell him не му казвай
he didn't tell you, did he? той не ти каза, нали? don't! недей! остави! well DO I remember the day добре си спомням деня
18. за усилване наистина, действително, моля (ви се)
I did like it наистина ми хареса
DO sit down моля, седнете
19. пред гл. в положителна форма, юр., ост. не се превежда
charged that he did threaten to... обвинен в това, че заплашил да...
all the earth doth worship the Lord цялата вселена слави бога
to DO one's thing върша каквото ми e приятно
to DO or die да победя или да умра, победа или смърт
that's done it това вече препълни чашата, и това на всичко отгоре
nothing DOing тая няма да я бъде/да стане, няма го майстора, такива да ги нямаме
II. 1. нещо, работа
2. sl. измама, мошеничество, разг. гости, прием, вечеринка, банкет, събитие
рl дял, участие
fair dos! ще делим по равно
3. нареждане, заповед
DOs and dont's правила за държане, позволеното и непозволеното
III. n муз. до
IV. вж. ditto

doable ['du:əbl]
a изпълним, извършим, възможен

do all ['du:'ɔ:l]
n човек/момче за всичко

doat вж. dote

dobbie вж. dobby

dobbin ['dɔbin]
n кон (за работа)

dobby ['dɔbi]
n дух, таласъм

Doberman ['doubəmən]
n доберман

doc [dɔk]
n разг. доктор

docile ['dousail]
1. схватлив, възприемчив
2. податлив на обработка, послушен, покорен, хрисим

docility [dou'siliti]
1. схватливост, възприемчивост
2. податливост, послушание, покорство, хрисимост

dock [dɔk]
I. n бот. лапад (Rumex crispus)
sour DOCK киселец (Rumex acetosa)
II. 1. твърдата част на опашка (без космите)
2. подрязана опашка, подопашен ремък
III. 1. подрязвам (опашка)
2. подрязвам/остригвам ниско (коса), намалявам, съкращавам, ограничавам
лишавам (of)
IV. 1. док, пристанищен басейн, пристанище
floating DOCK плаващ док
wet/flooding DOCK наливен док
dry/graving DOCK сух док
loading/unloading DOCK пристан за товарене/разтоварване
in DOCK в/на док, разг. в болница, на поправка
2. театр. склад за декори (и scene-DOCK), жп. начална/крайна гара
V. 1. пускам/вкарвам/влизам в док
2. оборудвам с докове, жп. прибирам в депо, скачвам (два космически кораба) в космоса, скачвам се
VI. n юр. подсъдима скамейка
prisoner in the DOCK подсъдим
DOCK brief наемане на адвокат от подсъдимия в самата съдебна зала

dockage ['dɔkidʒ]
1. такса за престой в док/пристанище
2. изкарване на док, докови/пристанищни съоръжения

docker ['dɔkə]
n докер, пристанищен работник

docket ['dɔkit]
I. 1. aм. юр. списък/регистър на съдебни решения, списък на определените за разглеждане дела
2. юр. кратко извлечение от присъда/документ
3. ам. календарен списък на предстоящи задачи
4. квитанция за платено мито
5. списък, опис, етикет (върху пратка, стока)
II. 1. правя извлечение/опис, давам кратко съдържание на
2. маркирам, слагам етикет на
3. ам. юр. включвам в списъка на делата за разглеждане, прен. поставям на дневен ред, вписвам (присъда и пр.)

dock-glass ['dɔkgla:s]
n голяма винена чаша

dockhand ['dɔkhænd]
вж. docker

dockize ['dɔkaiz]
v построявам пристанище, превръщам в докове/пристанища

dockland ['dɔklænd]
1. докове, пристанища
2. квартал край доковете/пристанището

dock-master ['dɔkma:stə]
n началник на док/корабостроителница/пристанище

dock-piece ['dɔkpi:s]
вж. dock

docksman ['dɔksmən]
вж. (pl-men) docker

dockyard ['dɔkja:d]
n корабостроителница (особ. за военни кораби)

doctor ['dɔktə]
I. 1. лекар, доктор, ам. зъболекар, ветеринарен лекар
woman/lady DOCTOR лекарка
2. доктор (научна степен)
DOCTOR's degree докторат
3. разг. човек, който поправя/съветва/скърпва, съветник, консултант
4. ост. учен човек
the DOCTOR's of the Church ист. църк. църковните отци
5. sl. корабен готвач
6. вид изкуствена муха за риболов
7. тех. спомагателен механизъм
8. печ. стъргало за чистене мастило от печатарски валяк
9. подправка (за храна)
10. фалшива монета
11. хладен морски вятър
12. вид шери
1. рl подправени зарове
1. вид хрущялна риба (Acanthurus)
what the DOCTOR ordered разг. нещо полезно, точно това, което ти трябва
you're the DOCTOR разг. ти решаваш/знаеш
DOCTOR's stuff презр. церове, лекарства
II. 1. лекувам, практикувам медицина
to DOCTOR oneself сам се церя
2. присъждам докторска титла на, обръщам се (към някого) с титлата доктор
3. поправям, скърпвам набързо
4. подправям, фалшифицирам, нагласям

doctoral ['dɔktərəl]
a докторски

doctorand ['dɔktərənd]
n кандидат за докторска титла

doctorate ['dɔktərit]
n докторат

doctor book ['dɔktə'buk]
n ам. домашен лекар (книга)

doctors' commons ['dɔktəz'kɔmənz]
n ист. дружество на юристите цивилисти в Англия

doctorship ['dɔktəʃip]
1. докторат
2. ученост, лекарско умение

doctrinaire [dɔktri'nɛə]
I. a доктринерски, теоретичен, тесногръд
II. n доктринер, теоретик

doctrinairian [,dɔktri'nɛəriən]
вж. doctrinaire

doctrinal ['dɔktrinəl]
a доктринен

doctrine ['dɔktrin]
1. учение, доктрина
2. вяра, догма, верую

doctrinist ['dɔktrinist]
n фанатик

document ['dɔkjumənt]
I. n документ, свидетелство, удостоверение
pl книжа, досие
DOCUMENTs of title юр. документи за собственост
II. 1. документирам, доказвам с документи, подкрепям с факти/справки и пр
2. снабдявам с документи

documental [,dɔkju'mentəl]
вж. documentary

documentalist [,dɔkju'mentəlist]
n специалист по документация

documentarian [,dɔkjumən'tɛəriən]
n привърженик на документални методи в изкуството и литературата

documentary [,dɔkju'mentəri]
I. a документален, доказателствен, писмен
II. n документален филм

documentation [,dɔkjumen'teiʃn]
1. документация, документиране
2. снабдяване с документи

dodder ['dɔdə]
I. n бот. кукувича прежда (Cuscuta)
II. 1. треперя, клатушкам се
to DODDER along едва кретам, пълзя като охлюв
2. дърдоря, бърборя

doddered ['dɔdəd]
1. с повреден/отчупен връх (за дърво)
2. немощен, разклатен

doddering ['dɔdəriŋ]
a презр. изкуфял, изветрял

doddery ['dɔdəri]
1. вж. doddered
2. doddering

doddle ['dɔdl]
n разг. лесна работа

dodecagon [dou'dekəgən]
n дванадесетоъгълник

dodecahedron [,doudekə'hi:drən]
n додекаедър, дванадесетостенник

dodecasyllable [,doudekə'siləbl]
n проз. стихотворен ред от 12 срички

dodge [dɔdʒ]
I. 1. избягвам, отбягвам, отдръпвам се, отклонявам се
скривам се (behind, under)
to DODGE in and out движа се насам-натам, прен. клинча, хитрувам
2. извъртам, изплъзвам се (от), клинча, изклинчвам (от), хитрувам
to DODGE a question отклонявам въпрос
to DODGE the column sl. измъквам се от задълженията си
II. 1. извъртане, хитрост
2. отскачане, отдръпване, разг. хитро приспособление/средство, хитър план/номер
to be on the DODGE укривам се от правосъдието

dodgem ['dɔdʒəm]
n автомобилчета в картинг

dodger ['dɔdʒə]
1. хитрец, мошеник, прен. лисица
2. ам. хвърчащ лист, рекламна листовка, ам. царевична питка, мор. платно, навес (на командния мостик)

dodgery ['dɔdʒəri]
n хитрина, извъртане

dodgy ['dɔdʒi]
1. ловък, повратлив
2. хитър, нечестен, разг. труден, завързан

dodo ['doudou]
1. вид изчезнала птица (Raphus cucullatus)
2. старомоден човек, глупак
as dead as the DODO старомоден

doe [dou]
n кошута, женска, самка (на заек, антилопа и пр.)

doer ['du:ə]
1. изпълнител, извършител, деец, грам. деятел
2. растение/животно, което се развива (добре/зле)

does [dʌz]
вж. do

doeskin ['douskin]
1. чортова/еленова кожа
2. вълнен плат, който имитира чортова кожа, велур

doesn't съкр. от does not

doeth вж. do

doff [dɔf]
1. v книж. свалям, снемам (шапка, дреха)
2. освобождавам се от (нaвик и пр.)

dog [dɔg]
I. 1. куче, пес, псе
2. мъжко животно, самец, мъжкар
3. разг. човек, веселяк
jolly DOG веселяк, шегаджия
lucky DOG щастливец, късметлия
sly DOG хитрец, мушморок
gay DOG веселяк, бонвиван, любовчия, женкар
lazy DOG лентяй, мързелан
clever DOG умник
dumb DOG мълчаливец
surly DOG сърдит/намусен човек, грубиян
lame DOG безпомощен човек, нещастник
4. негодник, тип, свиня, мръсник (и dirty DOG)
5. рl надбягване на хрътки
6. рl ам. sl. крака
7. the Greater/Lesser DOG астр. Голямото/Малкото куче
8. aм. sl. нещо долнокачествено, боклук, малко търсена стока
9. ам. sl. грозна жена, грозотия
10. andiron
11. клещи за гвоздей, керпеден
12. райбер, кука, резе, мор. кука за изопване въжетата на платната
barking DOGs seldom bite куче, което лае, не хапе
DOG eat DOG безскрупулна конкуренция
DOG does not eat DOG гарван гарвану око не вади
every DOG has his day на всеки му излиза късметът
give a DOG a bad/ill name and hang him кога викнат на едно куче бясно, и да не е, бяс го хваща
let sleeping DOGs lie не си търси белята, не повдигай неприятни въпроси, да спи зло под камък
you cannot teach an old DOG new tricks от старо дърво обръч не става
to cast/send/throw/give to the DOGs изхвърлям на боклука, пропилявам, прахосвам
to go to the DOGs отивам по дяволите, пропадам
to die DOG for someone ам. безпределно съм предан на някого
DOG in the manger завистник, човек, който разваля удоволствието на други от нещо, което за самия него е без значение
the DOGs of war спътниците/ужасите на войната
to help a DOG over a stile помагам някому в нужда
dead DOG за нищо негоден/никому ненужен предмет/човек
to put on DOG важнича, продавам фасони
to die a DOG's death умирам като куче
there is life in the old DOG yet в него има още хляб, не е още за изхвърляне
not to have a DOG's chance нямам ни най-малък шанс за успех
DOG's dinner/breakfast разхвърляна работа, каша
like a DOG's dinner sl. много елегантно (облечен, нареден и пр.)
to take a hair of the DOG that bit you пийвам си, за да ми мине махмурлукът
like a DOG with two tails много доволен
to try it on the DOG опитвам най-напред на кучето (за храна и пр.), ам. проверявам успеха (на представление и пр.) пред по-невзискателна публика
II. 1. вървя по дирите/петите на, следя, проследявам, гоня с кучета
2. прен. преследвам
to be DOGged by ill fortune нещастието ме преследва
3. затварям с резе, запъвам

dogberry ['dɔg,beri]
I. 1. плод на кучешкия дрян
2. ам. калина
II. n надут глупак (герой от шекспировата комедия Много шум за нищо)

dog-biscuit ['dɔgbiskit]
n твърд бисквит за кучета

dog-cart ['dɔg,ka:t]
1. двуколка
2. каручка, теглена от кучета

dog cheap ['dɔg'tʃi:p]
a, adv много евтин (о)

dog collar ['dɔg,kɔlə]
1. нашийник, верижка за врата (на куче)
2. разг. висока права и корава яка, затворена отзад (на свещеник)

dog days ['dɔg'deiz]
1. горещници (от 3 юли до 11 август)
2. ам. застой, стагнация

doge [doudʒ]
n ист. дож

dog-ear ['dɔgiə]
вж. dog's ear

dog-eared ['dɔg,iəd]
a с подгънати и изръфани краища/ъгли (за книга)

dog-eat-dog ['dɔgi:t'dɔg]
a безскрупулен, жесток (за конкуренция и пр.)

dog-end ['dɔgend]
n sl. фас

dogface ['dɔgfeis]
n ам. sl. войник (особ. пехотинец)

dogfight ['dɔgfait]
1. сдавяне на кучета
2. разг. сборичкване, сбиване, ръкопашен бой, воен., разг. въздушен бой, двубой между изтребители

dogfish ['dɔgfiʃ]
n вид малка акула (сем. Squalidae)

dog-fox ['dɔgfɔks]
n лисугер

dogged ['dɔgid]
a упорит, твърд, настойчив, твърдоглав
it's DOGGED as does it разг. с постоянство всичко се постига
DOGGED adherence неотклонна привързаност

doggerel ['dɔgərəl]
I. n бездарни/безсмислени стихове
II. a бездарен, нескопосан, неправилен, безсмислен (за стих)

doggie вж. doggy

dogginess ['dɔginis]
1. кучешки нрав/вид
2. кучешка миризма, любов към кучета

doggo ['dogou]
adv sl.
to lie DOGGO спотайвам се, крия се

doggone ['dɔggɔn]
I. int sl. пo дяволите
II. a пуст, проклет

doggy ['dɔgi]
I. 1. n кученце
II. 1. a кучешки, кучи
2. който обича кучета, разг. елегантен, докаран

doghouse ['dɔghaus]
n кучешка колиба
in the DOGHOUSE в немилост

dogie ['dougi]
n ам. теле без майка

dog-kennel ['dɔg,kenl]
вж. doghouse

dog latin ['dɔg'lætin]
n неправилен/развален латински

dog-lead ['dɔgli:d]
n кучешка верижка/каишка

dogleg ['dɔgleg]
I. n (път с) остър завой/чупка
II. v (-gg-) лъкатуща, правя остри завои/чупки
III. a крив, с чулки

doglegged ['dɔglegd]
a крив, с чулки

dogma ['dɔgmə]
1. догма
2. принцип, доктрина

dogmatic [dɔg'mætik]
1. догматичен
2. доктринерски, заповеднически, арогантен

dogmatics [dɔg'mætiks]
1. догматика
2. догматично богословие

dogmatism ['dɔgmətizəm]
n догматичност, догматизъм

dogmatist ['dɔgmətist]
n догматик

dogmatize ['dɔgmətaiz]
v говоря/пиша догматично

dog-nail ['dɔgneil]
вж. dog-spike

do-good ['du:,gud]
a наивно филантропски

do-gooder [du:'gu:də]
n разг. наивен филантроп/реформатор

dog-paddle ['dɔg,pædl]
I. n плуване кучешката
II. v плувам кучешката

dog-rose ['dɔgrouz]
n вид шипка (Rosa canina)

dog's-body ['dɔgzbɔdi]
n мор. sl. младши офицер, човек за всичко, слуга

dog's-ear ['dɔgiə]
I. n подвит/подгънат ъгъл на книга/тетрадка
II. v подвивам/подгъвам ъгъл на книга/тетрадка

dog-shore ['dɔgʃɔ:]
n подпора за поддържане на кораб при спускането му във водата

dog-sick ['dɔgsik]
a разг. който е ужасно зле/болен, който повръща ужасно

dogskin ['dɔgskin]
n (имитация на) чортова кожа

dogsled ['dɔgsled]
n шейна, теглена от кучета

dog-sleep ['dɔgsli:p]
n лек сън, дрямка

dog's-meat ['dɔgzmi:t]
n отпадъци от месо за кучета

dog's nose ['dɔgz,nouz]
n смес от бира с джин/ром

dog-spike ['dɔgspaik]
1. гвоздей с голяма глава
2. тех. скоба, жп. крампон

dogstar ['dɔg'sta:]
n астр. Сириус

dog's-tooth ['dɔgztu:θ]
1. n l. текст. пепит
2. бот. конски зъб (Erythronium dens canis)

dog tag ['dɔg,tæg]
1. регистрационна марка (на врата на куче)
2. воен. sl. личен знак

dog-tired ['dɔg'taiəd]
a пребит/капнал от умора

dog-tooth ['dɔgtu:θ]
1. кучешки зъб (и у човека)
2. арх. средновековно зигзаговидно украшение

dogtooth violet ['dɔgtu:θ'vaiəlit]
вж. dog's-tooth

dog-trot ['dɔgtrɔt]
n лек тръс

dog-violet ['dɔg,vaiəlit]
n вид неароматна теменуга (Viola canina)

dog-watch ['dɔgwɔtʃ]
1. n мор. една от двете двучасови следобедни смени (от 16 до 18 ч, от 18 до 20 ч)
2. (последна) нощна смяна

dogwood ['dɔgwud]
n бот. кучешки дрян (Cornus sanguinea)

doily ['dɔili]
n покривчица, салфетка (под чинията)

doing ['du:iŋ]
1. вършене, правене
by so DOING по този начин, като направиш това/постъпиш така
2. рl постъпки, действия, работи, държание
sl. бой, пердах, кавга
рl ам. гарнитури (на ядене)

doings n pl дела, събития, държане

doit [dɔit]
n ист. дребна монета, дреболия
not worth a DOIT който не струва пукната пара

do-it-yourself ['du:itjɔ:'self]
I. a пригоден за любители (за сглобяване, поправяне на нещо)
II. n любителско занимание с поправки/боядисване и пр., направи си сам

doldrums ['dɔldrəmz]
1. униние, лошо настроение, потиснатост
2. геогр. безветрена зона (около екватора), прен. затишие, застой, стагнация

dole [doul]
I. 1. милостиня, подаяние, помощ
2. държавна помощ при безработица
to be on the DOLE получавам помощ като безработен
II. v раздавам неохотно/в малки количества (out)

doleful ['doulful]
a скръбен, печален, горестен, тъжен, натъжен

dolefulness ['doulfulnis]
n тъга, горест, печал, натъженост

doll [dɔl]
I. 1. кукла
2. sl. младо момиче, гадже, мацка, най-малкото прасенце от едно прасило
II. v refl труфя се, докарвам се, гиздя се
DOLLed up to kill разг. много издокаран

dollar ['dɔlə]
1. долар
attr доларов
DOLLAR gap липса на долари (в дадена страна) поради доларова криза
2. sl. пет шилинга
to bet o/s bottom DOLLAR залагам и последния си грош
it's DOLLARs to doughnuts ам. разг. сигурно e, работата e опечена/сигурна
DOLLAR day ден за продажба с намалени цени

dollar-a-year-man ['dɔlərəjə'mæn]
n ам. държавен служител със символична заплата

dollish ['dɔliʃ]
a кукленски

dollishness ['dɔliʃnis]
n кукленска хубост

dollop ['dɔlɔp]
I. 1. буца, парче
2. малко количество, капка (и прен.)
II. v сервирам в големи количества (out)

dolly ['dɔli]
I. 1. кукличка
2. doll
3. бухалка за пране
4. мин. трошачка за руда
5. тех. подпора за нитоване, главичарка за нитове, неподвижна щампа на нитовъчна машина
6. платформена кола
7. кино операторска количка
8. локомотив на теснолинейна железница
II. 1. бухам (пране)
2. мин. раздробявам руда
3. кино премествам камера с количка
4. to DOLLY up наконтвам се
III. 1. привлекателен
2. сп. бавен, лек (за удар и пр.)

dolly-mop ['dɔlimɔp]
1. повлекана
2. проститутка

dolly-shop ['dɔliʃɔp]
1. лавка за моряци
2. заложна къща

dolly-tub ['dɔlitʌb]
n корито за пране

dolly varden ['dɔli'va:dən]
1. вид дамска широкопола шапка
2. рокля на цветя, вид пъстърва

dolman ['dɔlmən]
1. дълга турска роба
2. дамско манто с ръкави кимоно, хусарски мундир

dolmen ['dɔlmen]
n археол. долмен

dolomite ['dɔləmait]
n доломит

dolor ам. dolour

dolorous ['dɔlərəs]
a поет. печален, скръбен, тъжен

dolour ['doulə]
n поет. скръб, печал, тъга

dolphin ['dɔlfin]
1. зоол. делфин
2. dorado, мор. вързало, кнехт

dolt [doult]
n глупак, тъпак, дръвник

doltish ['doultiʃ]
a тъп (оумен), глупав

domain [do'mein]
1. владение, имение, територия, царство
eminent DOMAIN юр. суверенно право на държавата да отчуждава частна собственост
2. юр. притежание, владение
прен. облаcт, сфера, поле, обсег

dome [doum]
I. 1. кубе, купол (а), свод (и прен.)
the DOME of the sky небесният свод
2. поет. величествена сграда, дворец, палат
sl. глава, тиква
II. v покривам с купол (а), издигам се във форма на купол (а) /свод

domed [doumd]
1. куполообразен, куполовиден
2. украсен с купола/кубе

Domesday вж. doomsday

domestic [də'mestik]
I. 1. домашен, семеен
2. домошарски, привързан към семейния живот, домашен, питомен (за животно), домашен, роден, вътрешен (за индустрия, търговия, политика)
II. 1. домашна прислужница
2. рl местни стоки, домашно тъкани платна

domesticable [də'mestikəbl]
a който може да се опитоми

domesticate [dɔ'mestikeit]
1. опитомявам, култивирам (растение)
2. привързвам към семейния/домашния живот, свиквам (някого) да се занимава с домакинска работа

domestication [də,mesti'keiʃn]
1. опитомяване, култивиране
2. домoшарство, привикване към домашен живот

domesticity [,doumes'tisiti]
n домашен живот, домашна атмосфера, любов към семеен живот

domic ['doumik]
1. куполовиден
2. с куполи/кубета

domical ['doumikəl]
1. куполовиден
2. с куполи/кубета

domicile ['dɔmisail]
I. 1. юр. (постоянно) местожителство
2. постоянен дом/жилище, резиденция, седалище, търг. място, където се изплаща полица
II. v настанявам на постоянно местожителство (обик. refl)

domiciliary [,dɔmi'siliəri]
1. жилищен, домашен
DOMICILIARY visit домашно посещение (на лекар, чиновник)
2. ам. който се грижи за снабдяване с жилища на пенсионери, инвалиди и пр

dominance ['dɔminəns]
1. господство, влияние, мощ, владичество, могъщество
2. първенство, надмощие, превъзходство, доминантност (на белег и пр.)

dominancy ['dɔminənsi]
1. господство, влияние, мощ, владичество, могъщество
2. първенство, надмощие, превъзходство, доминантност (на белег и пр.)

dominant ['dɔminənt]
I. 1. господствуващ, доминиращ, преобладаващ
2. муз. доминантен, биол. доминиращ, доминантен
II. 1. муз. доминанта
2. биол. доминиращ белег, псих. доминиращо чувство/комплекс, бот. доминиращ/преобладаващ вид

dominate ['dɔmineit]
1. господствувам, властвувам, упражнявам, контрол/власт, управлявам (over)
2. преобладавам, доминирам, имам надмощие
издигам се/извишавам се над (over), владея, овладявам (чувства и пр.)

domination [,dɔmi'neiʃn]
1. господство, власт, влияние
2. преобладаване, доминиране

domineer [,dɔmi'niə]
1. тиранизирам, потискам, налагам се
проявявам деспотизъм (over)
2. превъзхождам, доминирам, държа първо място (over, above)

domineering [,dɔmi'niəriŋ]
1. деспотичен, тираничен, властен
2. високомерен

dominical [do'minikəl]
1. a църк. господен, Христов
DOMINICAL year година след Рождество Христово
2. неделен

Dominican [do'minikən]
I. 1. a доминикански
2. n монах доминиканец
II. 1. a доминикански
2. n доминиканец

dominie ['dɔmini]
1. шотл. учител
2. ам. свещеник

dominion [də'miniən]
1. (суверенна) власт
2. доминион
the DOMINION Канада

domino ['dɔminou]
1. домино (костюм, костюмиран човек, маска за очите)
2. рl домино (игра)

don [dɔn]
I. 1. DON дон (испанска титла)
2. испанец
3. знатна личност
4. преподавател в Оксфорд/Кеймбридж
5. sl. майстор, спец
II. v (-nn-) обличам, надявам

dona ['dounə]
n sl. гадже, мадама

donah ['dounə]
n sl. гадже, мадама

donate [dou'neit]
v (по) дарявам, правя дарение

donation [dou'neiʃn]
1. (по) даряване
2. дар (ение)

donative ['dounətiv]
I. a (по) дарен
II. 1. дар (ение)
2. църк. бенефиций, отпускан без формалности

donator [dou'neitə]
вж. donor

donatory ['dounətəri]
n юр. лице, което получава дар (ение)

done [dʌn]
1. извършен, свършен, направен, изпълнен
2. приет, приличен
it's not DONE това не е прието (в обществото)
the DONE thing това, което е прието
3. съсипан, изтощен, пробит (и с in, uр)
4. добре сготвен/изпечен
5. измамен, излъган, метнат
6. DONE for разорен, опропастен, победен, убит, свършен
he is DONE for песента му е изпята
DONE! добре! бива! съгласен съм! дадено! well DONE браво!

donee [dou'ni:]
вж. donatory

donjon ['dɔndʒən]
n главна кула/затвор на замък

donkey ['dɔŋki]
1. магаре (и прен.)
2. DONKEY engine
DONKEY work тежка/неблагодарна работа
DONKEY's years дълго време, цяла вечност
to talk/argue the hind leg off a DONKEY говоря/споря за трима

donkey engine ['dɔŋki'endʒin]
n тех. малка помощна (парна) машина

donkey-jacket ['dɔŋki,dʒækit]
n работническа винтяга

Donna [dɔnə]
n исп. дона

donnish ['dɔniʃ]
a педантичен, сух, поучителен

donnybrook ['dɔnibruk]
1. ист. ежегоден панаир близо до Дъблин
2. шумна кавга, общо сбиване/бой

donnybrook fair ['dɔnibrukfɛə]
1. ист. ежегоден панаир близо до Дъблин
2. шумна кавга, общо сбиване/бой

donor ['dounə]
1. дарител (и юр.), ктитор
2. кръводарител (и blood DONOR)

do-nothing ['du:,nʌθiŋ]
1. безделник, лентяй
2. attr бездеен, инертен, пасивен

don't [dount]
I. съкр. от do not
II. n забрана, нещо, което не бива да се върши, нещо забранено

donut вж. doughnut

doodad ['du:dæd]
1. n ам. разг. украшение, дрънкулка, финтифлюшка
2. кажи го де (за нещо, чиeто име не можем да си спомним)

doodah ['du:da:]
n sl. вълнение, суетене, паника
all of a DOODAH объркан, шашнат

doodle ['du:dl]
I. 1. правя драскулки, драскам, шаря (с молив и пр.)
2. губя/пилея си времето
II. n драскулка, завъртулка

doodle-bug ['du:dlbʌg]
1. ам. ларва на мраволъв
2. (ненаучно) средство за откриване на минерални залежи
воен. sl. летяща бомба

doohickey ['du:,hiki]
ам. doodad

doom [du:m]
I. 1. съдба, орис, участ
2. гибел, разорение, смърт, ист. декрет, статут
the day/crack of DOOM рел. страшният съд, второто пришествие
II. 1. осъждам, произнасям присъда
2. обричам (to)
to be DOOMed обречен съм на смърт/загиване

doomsday ['du:mzdei]
n рел. страшният съд, второто пришествие
from now till DOOMSDAY во веки
DOOMSDAY Book ист. книга, в която са били вписани всички владения на Англия, съставена по заповед на Уилям Завоевателя през 1086 г

door [dɔ:]
1. врата, вход
next DOOR в съседната къща/стая
out of DOORs навън, на открито
within DOORs вкъщи, под стреха
from DOOR to DOOR от къща на къща
2. прен. път
to close/shut the DOOR to пресичам/преграждам пътя на, не приемам, възпрепятствувам
to open the DOOR to откривам пътя за, допущам
to leave the DOOR open оставям (открита) възможност next DOOR to съвсем близо, прен. на границата на, почти
foot in the DOOR възможност за евентуален успех
to knock on/force an open DOOR прен. разбивам отворена врата
to keep open DOOR живея нашироко, къщата ми е отворена за всички, гостоприемен съм
to lay the blame at someone's DOOR обвинявам някого, стоварвам вината върху някого
the blame lies at someone's DOOR вината е у някого
on the wrong side of the DOOR прен. на сухо

door-case ['dɔ:keis]
n каса на врата

door-frame ['dɔ:freim]
n каса на врата

door-keeper ['dɔ:ki:pə]
n вратар, портиер

doorman ['dɔ:mən]
n (pl-men) портиер (на хотел и пр.)

door-mat ['dɔ:mæt]
1. изтривалка за крака
2. прен. безволев/слабохарактерен човек, отрепка, парцал

door-money ['dɔ:,mʌni]
n входна такса

door-nail ['dɔ:neil]
n гвоздей с голяма главичка (вж. dead)

door-plate ['dɔ:pleit]
n табелка с име (на врата)

doorstep ['dɔ:step]
1. праг
to camp on someone's DOORSTEP изтривам прага на някого (от посещения)
2. sl. дебело парче хляб
on one's DOORSTEP, on the DOORSTEP прен. съвсем близо, пред нас

doorway ['dɔ:wei]
1. вход, портал
in the DOORWAY на вратата
2. прен. път

dooryard ['dɔ:ja:d]
n ам. предно дворче

dope [doup]
I. 1. гъста течност, ав. аеролак
2. хим. поглъщател, абсорбер
3. фот. проявител
4. sl. наркотично средство, наркотик, опиат, прен. опиум
5. sl. наркоман
6. sl. сведения (и лъжливи)
spill the казвай, разкажи
inside DOPE неофициално получени сведения
7. разг. глупак, тъпак
8. ам. sl. кока кола
II. 1. тех. покривам със смазка/лак
2. давам наркотично средство на, вземам наркотици
3. упойвам, упоявам
4. to DOPE out откривам, узнавам, изчислявам, измислям

dope-fiend ['doupfi:nd]
n наркоман

dope merchant ['doup'mə:tʃənt]
n търговец на наркотици

dope-peddlar ['doup'pedlə]
n търговец на наркотици

doper ['doupə]
n лице, което дава наркотично средство на кон (преди състезание)

dopey ['doupi]
1. упоен (от наркотик, алкохол), махмурлия
2. унесен, сънен, глупав, тъп

doping ['doupiŋ]
n упояване, употреба/даване на наркотици

doppelganger ['dɔplgeŋgə]
n нем. двойник

dopy ['doupi]
вж. dopey

dor [dɔ:]
n вид торен бръмбар

Dora ['dɔ:rə]
разг. съкр. от Defence of the Realm Act (вж. defence)

Dorado [do'reidou]
n вид златна рибка

dorbeetle ['dɔ:bi:tl]
вж. dor

Dorian ['dɔ:riən]
1. ист. a дорийски
2. n дориец

Doric ['dɔ:rik]
I. 1. арх. дорийски
DORIC order дорийски стил
2. провинциален, селски (за говор)
II. 1. дорийско наречие
2. местен говор, диалект, арх. дорийски стил

dorking ['dɔ:kiŋ]
n доркинг (порода петел)

dorm [dɔ:m]
n разг. съкр. от dormitory

dormancy ['dɔ:mənsi]
1. латентност, неразвитост
2. летаргия, инертност, спящо състояние

dormant ['dɔ:mənt]
1. спящ (и за вулкан), скрит, латентен, потенциален, неизползуван, неприлаган (за права), без претендент (за титла), непроявил се (за чувство)
DORMANT faculties скрити заложби
to lie DORMANT в скрито състояние съм
2. инертен, летаргичен, хер. спящ

dormer ['dɔ:mə]
1. n арх. прав тавански прозорец (и DORMER window)
2. капандура

dormice ['dɔ:maus]
вж. dormouse

dormie ['dɔ:mi]
вж. dormy

dormitory ['dɔ:mitəri]
n обща спалня (в пансион и пр.)

dormouse ['dɔ:maus]
n (pl-mice) зоол. вид съсел (Myoxus avellanarius)

dormy ['dɔ:mi]
a голф който води с толкова точки, колкото остават да се спечелят (т. е. непобедим)

dorp [dɔ:p]
n юж. -афр. село

dorper ['dɔ:pə]
n вид юж. -афр. овца

dorsal ['dɔ:səl]
I. a анат., зоол. дорсален, гръбен
II. вж. dossa

dory ['dɔ:ri]
I. John DORY
II. n вид плоскодънна рибарска лодка

dos-a-dos [douzə'dou]
adv фр. гръб о гръб

dosage ['douzidʒ]
n мед. дозиране, дозировка, доза

dose [dous]
I. 1. доза (и прен.)
2. физ. количество радиация, абсорбирано от дадена маса/тяло, подправка за питие
sl. венерическо заболяване
like a DOSE of salts много бързо
II. 1. дозирам
давам на дози (и с out)
2. давам лекарства на, прибавям (нещо), подправям (питие)

dosimeter [dou'simitə]
1. капкомер, пипета, дозатор
2. физ. уред за измерване на радиацията

doss [dɔs]
I. 1. (какво да е) легло, място за спане
2. сън, спане
II. v sl. нощувам, спя
to DOSS down лягам си как да е/къде да е

dossal ['dɔsəl]
1. завеса в дъното на олтара
2. украса на облегалото на трон/кресло, високо облегало на трон/кресло

doss-house ['dɔshaus]
n нощен приют

dossier ['dɔsiei]
n фр. досие

dost [dʌst]
вж. do

dot [dɔt]
I. n точка, точица
DOT and dash code Морзова азбука
DOTs and dashes точки и тирета (на Морзовата азбука)
three DOTs многоточие
on the DOT на часа/минутата
off one's DOT смахнат, луд
in the year много отдавна
a DOT of butter мъничко масло
II. 1. слагам точка
to DOT an i слагам точка на буквата i
DOTted note муз. удължена нота
2. пунктирам (линия), осейвам, разпръсвам
trees DOTting the field дървета, разпръснати тук-там по полето
sl. удрям, зашлевявам
to DOT one's i's and cross one's t's изяснявам всичко с подробности, педантичен съм
to DOT and carry one/two, etc. едно/две и пр. наум (при събиране)
to DOT and carry one неравномерно, накуцвайки
to DOT and go one накуцвам
DOTted line място за подпис (в документ), прен. предопределен начин на действие
to sign on the DOTted line подписвам (без възражение), съгласявам се
III. n зестра

dotage ['doutidʒ]
1. старческо слабоумие, изкуфяване, вдетиняване
to be in one's DOTAGE изкуфял съм, много съм остарял
2. силна/сляпа привързаност

dotard ['doutəd]
n изглупял/изкуфял старец

dote [dout]
1. изкуфявам, оглупявам, вдетинявам се (от старост)
2. обичам сляпо/безумно (on)

doth [dʌθ]
вж. do

doting ['doutiq]
1. сляпо привързан, изцяло предан/отдален
2. оглупял, изкуфял, вдетинен

dottel ['dɔtl]
n недопушен тютюн в пула

dotterel ['dɔtrəl]
n зоол. планински дъждосвирец (Еndromias Morinellus)

dotty ['dɔti]
I. a на точки, изпъстрен с точки
II. 1. смахнат, шантав, изкуфял
2. глупав, смешен, забавен

double ['dʌbl]
I. 1. двоен, удвоен, сгънат на две
2. бот. кичест, гъст
3. муз. контра (за инструмент)
4. двусмислен, двояк
5. двуличен, лицемерен, лъжлив, подъл
DOUBLE game двуличие, лицемерие
to play a DOUBLE game не съм искрен, лицемеря
DOUBLE concerto концерт за два солови инструмента
DOUBLE cream гъст каймак
II. 1. двойно
2. по двама
3. неискрено, лицемерно
to play DOUBLE играя двулична роля, лицемеря, мамя
III. 1. двойно количество, двойна част (от нещо), сп. двоен брой точки
2. двойка, двойник, двойна звезда, театр. дублъор, актъор, който играе две роли в една пиеса, кино каскадъор
3. дубликат, копие
4. рl тенис игра на двойки
5. сп. две порeдни грешки при сервиране, две последователни победи/поражения
6. двойно залагане (при конни състезания)
7. гънка, дипла
8. бърз ход, бегом
at the DOUBLE бегом, тичешком, бързо
on the DOUBLE с ускорена маршова стъпка, незабавно, веднага
9. рязък завой
10. хитрина, трик
11. карти контриране, контра, форсиране
12. стая с две легла
IV. 1. удвоявам (се), умножавам (се)
2. сгъвам на две, превивам (over, up, back)
3. театр. дублирам, изпълнявам две роли
4. свивам, стискам (юмрук), притискам
5. обръщам cе внезапно в друга посока (често с back), правя завой (за река)
мор. зaвивам/свивам около, заобикалям (мое)
6. движа се бързо/бегом
7. изпълнявам двойна служба, служа и като (for)
8. карти контрирам, форсирам
9. муз. повтарям мелодия една октава по-високо/по-ниско
double back връщам се по дирите си (за дивеч и пр.), обръщам се, завивам, сгъвам, прегъвам, превивам в обратна посока
double forward бягам напред
double in подгъвам, подвивам
double up свивам (се), превивам (се), прегъвам (се), сгърчвам се, свивам, стискам (юмрук) спя в една стая/едно легло с някого, настанявам в една стая/каюта с друг

double-acting ['dʌbl'æktiŋ]
a с двойно действие, двупосочен

double agent ['dʌbl'eidʒənt]
n шпионин, който служи на две страни

double-banked ['dʌbl'bæŋkt]
1. a мор. с оръдия на двете палуби
2. с по двама гребци на едно весло

double-barrel ['dʌbl,bærəl]
n двуцевка

double-barrelled ['dʌbl,bærəld]
1. двуцевен
2. двусмислен, с две страни/предназначения, с двойно въздействие, двоен (за презиме, писано с тире)

double bass ['dʌbl'beis]
n муз. контрабас

double bassoon ['dʌblbə'su:n]
n муз. контрафагот

double bill ['dʌbl,bil]
n програма от две пиеси/филма, двойна програма

double boiler ['dʌbl'boilə]
n тенджера с двойно дъно

double-breasted ['dʌbl'brestid]
a двуреден (за костюм и пр.)

double-charge ['dʌbl'tʃa:dʒ]
v слагам двоен заряд

double-check ['dʌbl'tʃek]
I. v проверявам два пъти
II. n двойна/повторна проверка

double cover ['dʌbl'kʌvə]
вж. double team

double-cross ['dʌbl'krɔs]
I. v разг. измамвaм, играя двойна игра
II. n разг. измама, двойна игра

double-crosser ['dʌblkrɔsə]
n измамник, изменник

double-dagger ['dʌbldægə]
вж. diesis

double-date ['dʌbl'deit]
I. n ам. обща среща на две двойки (обик. влюбени)
II. v имам среща (за две двойки)

double-dealer ['dʌbldi:lə]
n двуличник, измамник

double-dealing ['dʌbl,di:liŋ]
I. n двуличие, измама
II. a двуличен

double-deck ['dʌbldek(t)]
1. двупалубен
2. двуетажен (за автобус и пр.), от два пласта (за торта), с три филии хляб (за сандвич)

double-decker ['dʌbldekə]
1. двупалубен кораб
2. автобус/трамвай и пр. на два стажа, ав. биплан, двупластова торта, сандвич с три филии хляб

double-dutch ['dʌbl'dʌtʃ]
n неразбираем език/говор
it's all DOUBLE-DUTCH to me нищо не разбирам

double-dyed ['dʌbl,daid]
1. два пъти боядисан
2. прен. закоравял

double-eagle ['dʌbl'i:gl]
1. хер. двуглав орел
2. ам. златна 20-доларова монета

double-edged ['dʌbl,edʒd]
a с две остриета (и прен.)

double entendre ['du:blan'ta:ndr]
n фр. двусмислие, двусмислица, двусмисленост

double entry ['dʌbl'entri]
n търг. двойно счетоводство

double-faced ['dʌbl'feist]
1. двуличен, лицемерен
2. с две лица (за плат и пр.)

double-fault ['dʌblfɔ:lt]
v тенис губя точка поради две поредни грешки при сервиране

double feature ['dʌbl'fi:tʃə]
n кино програма от два филма

double first ['dʌbl'fə:st]
n (лице, получило) университетска диплома с отличие по две специалности

double-ganger ['dʌbl,gæŋgə]
вж. doppelganger

double-handed ['dʌbl'hændid]
1. който си служи еднакво добре и с двете ръце
2. с две дръжки (за сечиво), двусмислен

double-header ['dʌbl,hedə]
1. n ам. сп. две последователни срещи на два отбора в един и същи ден
2. влак с два локомотива

double-hearted ['dʌbl'ha:tid]
a двуличен, лицемерен

double-hung ['dʌbl'hʌŋ]
a с две стъкла, които се отварят нагоре и надолу (за прозорец)

double jeopardy ['dʌbl'dʒepədi]
n повторно съдене за същото престъпление

double-jointed ['dʌbl'dʒɔintid]
1. с двойна става
2. много гъвкав

double life ['dʌbl'laif]
n двойствен живот

double-lock ['dʌbllɔk]
v превъртам два пъти ключа

double-meaning ['dʌbl,mi:niŋ]
a двусмислен

double-minded ['dʌbl'maindid]
a нерешителен, колеблив

double-natured ['dʌbl'neitʃəd]
a двойствен

doubleness ['dʌblnis]
n двойственост

double-park ['dʌbl'pa:k]
v паркирам в две редици

double-quick ['dʌbl'kwik]
I. a, adv много бърз (о), бегом
II. n много бърза крачка, бягане
III. v ам. движа се бегом, бягам

double rhyme ['dʌbl'raim]
n проз. женска рима

double-space ['dʌbl'speis]
v пиша на машина с голямо междуредие

double-speak ['dʌbl'spi:k]
вж. double-talk

double standard ['dʌbl'stændəd]
n морален кодекс, по-либерален към мъжа, отколкото към жената

double-stop ['dʌbl'stɔp]
v свиря на две струни едновременно

doublet ['dʌblit]
1. ост. вид мъжки жакет
2. ез. дублет (на форма)
3. еш, дубликат, копие
4. чифт
5. рl чифт (при хвърляне на зарове)

double-take ['dʌbl,teik]
n закъсняла реакция

double-talk ['dʌbltɔ:k]
I. n празни/двусмислени фрази, извъртания
II. 1. служа си с празни/двусмислени фрази, извъртам
2. постигам/убеждавам чрез извъртания/празна фразеология

double-team ['dʌblti:m]
v сп. блокирам/пазя противник с двама играчи

double-think ['dʌblθiŋk]
n способност да се вярва в/на две противоположни неща

double-time ['dʌbltaim]
I. 1. тичане, ускорена маршова стъпка
2. двойно заплащане/надница
II. v движа се бегом/с ускорена маршова стъпка

doubleton ['dʌbltən]
n кaрти две карти от един цвят, дубъл

double-tongue ['dʌbl'tʌŋ]
v муз. вибрирам с език (при свирене на флейта и пр.)

double-tongued ['dʌbl'tʌŋd]
a двуличен, лицемерен, неискрен, лъжлив

double-tree [dʌbl,tri:]
n ок (на каруца)

double-u ['dʌblju]
n буквата W

doubling ['dʌbliŋ]
1. удвояване
2. повторение, дублиране
DOUBLING effect exo
3. карти контриране, форсиране
4. внезапно извръщане назад (при бяг)
5. гънка, плисе
6. измама, трик
7. неустановеност, колебливост
8. текст. усукване, пресукване

doubly ['dʌbli]
1. двойно
2. двояко

doubt [daut]
I. n съмнение (about, of)
to be in DOUBT колебая се, двоумя се
to be in no DOUBT (about) не се съмнявам, сигурен съм (за)
to make/have no DOUBT that не се съмнявам, че, сигурен съм, че
when in DOUBT когато се колебаеш/съмняваш
no DOUBT несъмнено, без съмнение, вероятно
out of/beyond DOUBT сигурен, извън всякакво съмнение
without DOUBT несъмнено
II. 1. съмнявам се, не съм сигурен (и с of)
2. съмнявам се в, нямам доверие в, подозирам, не вярвам на, ост. диал. страхувам се, боя се

doubtful ['dautful]
1. съмнителен, неясен, неопределен, несигурен
2. колеблив, изпълнен със съмнения (about, of), съмнителен, подозрителен, с лошо име/слава

doubting ['dautiŋ]
a изпълнен със съмнения/страх
DOUBTING heart свито сърце
DOUBTING Thomas неверни Тома, скептик

doubtless ['dautlis]
adv несъмнено, безспорно, сигурно

douche [du:ʃ]
I. 1. душ, обливане
2. промиване, промивка
II. v правя промивка (на), правя си промивка, обливам с вода

dough [dou]
1. тесто
2. s1. пари, doughboy

doughboy ['doubɔi]
1. варена кнедла
2. ам. s1. американски пехотинец

dough-face ['doufeis]
n ам. ист. член на конгреса в северните щати, който не е противник на робството, северняк, привърженик на робството

dough-faced ['doufeist]
1. a ам. слабохарактерен, податлив, сервилен
2. бледен

doughnut ['dounʌt]
n поничка

doughty ['dauti]
a поет., шег. юначен, смел, сърцат, неустрашим

doughy ['doui]
1. тестен, клисав, недопечен
2. разг. бледен, с цвят на пръст, отпуснат, мек (за лице)

dour [duə]
a шотл. суров, строг, непреклонен, намусен, мрачен

douse [daus]
I. 1. потапям, поливам с вода, намокрям
2. цопвам, падам във вода
3. удрям
4. мор. спускам бързо (платна), затварям (люк)
5. разг. угасявам (светлина)
to DOUSE the glim угасявам светлината
6. разг. свалям (шапка и пр.)
II. n удар

dove [dʌv]
1. гълъб (че)
2. гал. гълъбче, гълъбица, кротък/благ човек, рел. Светия Дух
DOVEs and hawks миролюбци и войнолюбци, умерени и крайни

dove-cot ['dʌvkɔt]
n гълъбарник
to flutter the DOVE-COTs плаша тихи/кротки хора

dove-cote ['dʌvkɔt]
n гълъбарник
to flutter the DOVE-COTEs плаша тихи/кротки хора

dove-eyed ['dʌv'aid]
a с кротки очи, невинен на вид

dove-like ['dʌvlaik]
a кротък, мил, благ, нежен

dove's foot ['dʌvzfut]
n бот. вид здравец

dovetail ['dʌvteil]
I. n тех. ластовича опашка, зъб, сглобка на длаб и зъб
II. 1. тех. съединявам чрез длаб и зъб
2. прен. съвпадам (точно) (with), съответствувам, прилягам (in, into)
намeствам точно

dowager ['dauədʒə]
1. вдовица (на владетел, благородник)
queen-DOWAGER вдовствуваща кралица
2. разг. важна/тежка дама

dowdiness ['daudinis]
n старомодност, развлеченост (в облеклото)

dowdy ['daudi]
I. 1. старомоден, не по модата, развлечен (за жена)
2. старомоден, лошо ушит, развлечен
II. n старомодно/лошо облечена жена, повлекана, развлекана

dowel ['dauəl]
I. n тех. шпонка, шпилка, шип
II. n скрепявам/съединявам с шпонка и пр

dower ['dauə]
I. 1. юр. наследствен дял на вдовица
2. зестра, дарение, поет. дар (ба), талант
II. 1. оставям наследство на (вдовица)
2. поет. надарявам (с талант и пр.)

down [daun]
I. 1. пух, лека перушина
2. мъх, мека брада (на човек)
3. мъх (на растения и плодове)
II. 1. обик. рl тревист хълм
the DOWN's верига от хълмове в Южна Англия, югоизточният английски морски бояг
2. (пясъчна) дюна
III. 1. движение към по-ниско място (на) долу
to come DOWN слизам
to get DOWN слизам, свалям
to help someone DOWN помагам някому да слезе
DOWN with...! долу
2. на по-ниско място/положение долу
DOWN on one's knees на колене
3. намаление на сила, размер, количество
to die DOWN утихвам, стихвам
to calm DOWN успокоявам се
to burn DOWN догарям, загасвам (за огън), изгарям до основи (за сграда)
to bring DOWN prices намалявам цени
to boil DOWN сгъстявам (се)
to get one's report DOWN to one page съкращавам доклада си на една страница
to turn DOWN the radio намалявам радиото
4. отиване от no-важно към по-незначително място
to go DOWN to the country отивам в провинцията
to go DOWN from the university напускам/свършвам университета
5. влошаване на качеството, повреда
worn DOWN with use изхабен от употреба
the quality has gone DOWN качеството се е влошило
the car broke DOWN колата се развали/повреди
6. за време, място, положение, поредност до, чак до
DOWN to our own days чак до наши дни
DOWN to chapter V до пета глава
from king DOWN to cobbler от царя до обущаря/пъдаря
7. в брой
to pay DOWN плащам в брой
money/cash DOWN плащане в брой
8. predic
to be DOWN слязъл съм, свален/повален/паднал/потънал/спуснат съм
to be DOWN and out cn. нокаутиран съм, прен. в бедствено положение съм, съвсем съм закъсал
to hit a man when he is DOWN нападам човек, който не може да се защити, идвам, дошъл съм (от no-важно място)
visitors DOWN for the day гости, дошли в града за един ден
to be DOWN from the university дошъл съм (временно) от университета, завършил съм университета, записан съм, в списъка съм, определен съм
he is DOWN to speak at the meeting той e определен да говори на събранието, стигнал съм (до някакво положение)
to be DOWN to one's last shilling остава ми само един шилинг, залязал съм (за слънцето), поевтинял съм
to be DOWN on спускам се/връхлитам върху, имам зъб на, ругая, хокам, веднага забелязвам (грешка и пр.)
to be DOWN with болен съм от
9. за усилване
-DOWN below долу, прен. в низините
DOWN under на другия край на света, в Австралия, при антиподите
DOWN to the ground разг. напълно, съвсем, съвършено
to be DOWN in the chops/mouth унил/омърлушен съм
to be DOWN at heel токовете ми ca разкривени, прен. изпаднал/окаян/дрипав съм
to be DOWN on one's luck закъсал съм
to be DOWN in health здравето ми е разклатено
to be DOWN by the bows/stern мор. потъвам
up and DOWN нагоренадолу, насам-натам
to ride/run/hunt DOWN настигам и хващам
IV. 1. по
to walk DOWN the street вървя по улицата
DOWN (the) wind по посока на вятъра
2. надолу по
to sail DOWN the river плувам по течението на/надолу по реката
3. в
DOWN town в града, ам. в центъра/търговската част на града
DOWN stage на/към предната част на сцената
4. през (за време)
DOWN the ages/years през вековете/годините
to let go DOWN the wind изоставям, зарязвам
V. 1. нанадолен
2. който идва от по-голям град (за влак и пр.)
3. cn. predic който губи/изостава с известен брой точки
to be one/two DOWN бридж eдно/две съм вътре
to be DOWN 10 USD губя десет долара (при игра)
4. унил, потиснат
VI. 1. спускане, слизане
2. обик. рl неуспех, несполука
a to have a DOWN on someone имам зъб на някого
VII. 1. свалям, събарям, повалям, надвивам, побеждавам
2. изпивам (до дъно)
to DOWN tools свършвам работа за деня, стачкувам
VIII. a хълмист

down-and-out ['daunənd'aut]
1. изтощен, омаломощен, смазан
2. обеднял, съвсем закъсал

down-at-heel ['daunət'hi:l]
1. с изтъркани токове
2. опърпан

downbeat ['daunbi:t]
I. n муз. първото време на такт
II. 1. мрачен, песимистичен
2. отпуснат

downcast ['daunka:st]
I. 1. наведен, сведен (за очи, поглед)
2. отчаян, унил, убит, паднал духом, съкрушен
II. 1. мин. вентилационна шахта, насочен надолу въздушен поток
2. downthrow

down-come ['daunkʌm]
1. проваляне, пропадане
2. пороен дъжд

down-comer ['daunkʌmə]
n наклонен газопровод

down east ['daun'i:st]
1. Нова Англия
2. щатът Мейн

down-easter ['daun'i:stə]
n жител на Нова Англия/на щата Мейн

downer ['daunə]
1. успокоително (лекарство)
2. неприятно/потискащо преживяване

downfall ['daunfɔ:l]
1. провал (яне), поражение, крах, упадък, причина за проваляне
drink was his DOWNFALL пиянството го съсипа/провали
2. обилен валеж, порой

downfallen ['daun'fɔlən]
a пропаднал, съсипан, разсипан

downgrade ['daungreid]
I. 1. (на) надолнище
2. прен. пропадане, проваляне
on the DOWNGRADE в упадък, по лош път
II. a нанадолен, наклонен
III. adv (на) надолу, по нанадолнище
IV. 1. понижавам (в службата)
2. омаловажавам, подценявам

downhaul ['daunhɔ:l]
n мор. въже за сваляне на платно

down-hearted ['daun'ha:tid]
a отчаян, паднал духом, обезверен, обезсърчен

downhill ['daunhil]
I. 1. склон, нанадолнище
2. ски спускане
a DOWNHILL of life втората половина на човешкия живот
II. 1. нанадолен, наклонен, долен
2. лек, лесен
the rest was DOWNHILL останалото беше лесно/лесна работа
III. adv (на) надолу
to go DOWNHILL отивам на зле, западам, вървя по наклонена плоскост

down-home ['daun'houm]
a aм. характерен за Южните щати, южняшки

downing street ['dauniŋ,stri:t]
1. Даунинг Стрийт (улица в Лондон)
2. официалната резиденция на британския министър-председател, британското правителство/министерство на външните работи

downland ['daunlænd]
вж. down

downline ['daunlain]
n жп. линия, която води от столицата към провинцията

downmost ['daunmoust]
a най-долен

downpipe ['daunpaip]
n отливна тръба

downplay ['daun,plei]
v aм. омаловажавам, подценявам

downpour ['daunpɔ:]
n порой, проливен дъжд

downright ['daunrait]
I. 1. прям, откровен, честен
2. явен, очевиден, прен. чист, пълен, кръгъл
DOWNRIGHT madness/nonsense чиста лудост/глупост
II. 1. съвсем, напълно, съвършено, крайно
2. направо, открито

downrightness ['daunraitnis]
1. откровеност, прямота
2. очевидност

down-setting ['daun'setiŋ]
n укор, срязване, подигравка

downspout ['daunspaut]
вж. downpipe

down's syndrome ['dauns'sindroum]
n мед. монголоизъм

downstage ['daunsteidʒ]
I. adv към/на авансцената, кино близо до камерата
II. a който се намира в/на авансцената
III. n авансцена

downstairs [,daun'stɛəz]
I. adv долу, на долния стаж
II. a на по-долен стаж, партерен
III. n долен стаж, партер

downstate ['daunsteit]
I. n ам. южната част на щат
II. a ам. от/на южната част на щат
III. adv ам. към/в южната част на щат

downstream ['daunstri:m]
adv (надолу) по течението

downswing ['daunswiŋ]
n намаляване, намаление, спадане

downthrow ['daunθrou]
1. сваляне, поваляне
2. геол. долно крило на разсед

downtime ['dauntaim]
n ам. престой (на машини), принудително бездействие

down-to-earth ['dauntə'ə:θ]
a практичен, реалистичен

downtown ['dauntaun]
I. n ам. търговската част/центърът на града
II. adv ам. в търговската част/в центъра на града

down-train ['dauntrein]
n жп. влак от столицата за провинцията

downtrend ['dauntrend]
n тенденция към намаляване/спадане/снижаване

downtrodden ['daun,trɔdn]
a потъпкан, потиснат, подчинен, унизен, тормозен

downturn ['dauntə:n]
вж. downtrend

downward ['daunwəd]
I. 1. нанадолен
DOWNWARD slope нанадолнище
2. спадащ, влошаващ се
DOWNWARD career упадък, по-късен
II. 1. (на) долу, нанадолу (и прен.)
2. за време насам

downwards ['daunwədz]
1. (на) долу, нанадолу (и прен.)
2. за време насам

downwind [daun'wind]
adv по посока на вятъра

downy ['dauni]
1. пухест, мъхест
2. мек, пухкав, нежен, успокоителен, тих
sl. хитър, лукав, прен. ококорен

downy mildew ['dauni'mildju:]
n пероноспора (и болесттa)

dowry ['dauəri]
1. зестра
2. дарба, талант

dowse [daus]
I. вж. douse
II. v търся вода/подземни богатства с лескова пръчка

dowsing-rod ['dausiŋ'rɔd]
вж. divining-rod

doxology [dɔk'sɔlədʒi]
n църк. славословие

doyen ['dwaien]
n фp. доайен, старши

doyley ['dɔili]
вж. doily

doze [douz]
I. v дремя, клюмам
to DOZE off задрямвам
to DOZE one's life away проспивам си живота
II. n дрямка, подремване

dozen ['dʌzn]
n дузина
long/great/baker's DOZEN тринадесет
DOZENs of десетки, много, маса

dozer ['douzə]
вж. bulldozer

dozily ['douzili]
adv сънливо, дремливо

doziness ['douzinis]
n сънливост, дремливост

dozy ['douzi]
1. сънлив, сънен, дремлив
2. разг. глупав, мързелив

drab ['dræb]
I. 1. сив, бозав
2. прен. сив, мрачен, скучен, eднообразен, безцветен
II. 1. повлекана, раздърпана жена
2. проститутка
3. сив/бозав шаек
4. сив/бозав цвят
5. еднообразие, сивота

drabble ['dræbl]
v оцапвам (се), оплесквам (се), измокрям (се)

drachm [dræm]
1. вж. dram
2. drachma

drachma ['drækmə]
n (pl-mae, -mas) драхма (монета)

draconian [dræ'kouniən]
a драконовски, суров, жесток

draconic [dræ'kɔnik]
a драконовски, суров, жесток

draff [dræf]
n кюспе от бира

draft [dra:ft]
I. 1. чертеж, план, скица, рисунка
2. проект, чернова, рисуване, чертане
rough DRAFT първа редакция, чернова
DRAFT constitution проектоконституция
3. ордер, платежна заповед, чек, теглене на пари с чек
4. използуване, злоупотребяване (on) (с търпение, доверие, приятелство)
5. воен. отред, контингент, команда, част
6. aм. набор, военна повинност
7. особ. aм. draught
8. attr aм. наливен
9. attr ам. впрегатен, товарен
II. 1. правя/изработвам чeртеж/план/проект, проектирам
2. избирам хора за специална цел
3. ам. свиквам войници/набор
4. ам. изкарвам, изтeглям, източвам, наточвам (вода и пр.)
5. ам. сп. карам (състезателна кола) близо до предната, за да използувам намаленото въздушно налягане

draft board ['dra:ft,bɔ:d]
n ам. наборна комисия

draftee [dra:f'ti:]
ам. лице, повикано на военна служба

drafter ['dra:ftə]
1. човек, който скицира/планира/чертае
2. ам. впрегатен/товарен кон

drafting ['dra:ftiŋ]
1. чертане
DRAFTING paper хартия за чертане
2. планиране, проектиране, съставяне, редакция, формулировка

draftsman ['dra:ftsmən]
1. чертoжник
2. съставител на законопроект/документ и пр., художник, майстор на рисунъка

draftsmanship ['dra:ftsmənʃip]
1. чертожничество
2. майсторство в рисунъка

drafty ['dra:fti]
ам. draughty

drag [dræg]
I. 1. тегля, дърпам
2. влача (се), тътря (се), мъкна (се)
3. протакам се, провлачам се, ставам скучен
time DRAGs времето минава бавно
DRAGging pain непрекъсната болка
4. изоставам
5. бранувам, грапя
6. чистя с драга (дъно на река и пр.)
търся с канджа (for)
to DRAG one's feet нарочно се бавя/протакам
to DRAG on/at a cigarette всмуквам от цигара
drag in вмъквам без нужда (тема и пр.)
drag on провлачам се, влача се, проточвам се (за време и пр.)
drag out измъквам, извличам, провлачам, протакам, разтеглям (разказ и пр.)
drag up изтеглям, отглеждам небрежно/как да е (дете)
II. 1. тех. драга, канджа
2. брана
3. тех. кучка, спирателна обувка, брус
4. прен. спирачка, бреме, товар, тежест, скучно/неприятно занимание/работа
to be a DRAG on someone в тежест съм/преча на някого
5. теглене, дърпане, бавно движение
6. тежка шейна
7. карета с четири коня
8. вдишване, поемане, всмукване, глътка
9. ав. (загуба на скорост поради) челно съпротивление
10. лов. изкуствена диря
11. ам. sl. влияние
12. sl. кола, автомобил, състезание за най-бързо набиране на скорост
1. ам. sl. улица, път (обик. main DRAG)
1. sl. женски дрехи, носени от педераст, забава/събиране на педерасти
15. sl. дрехи
16. ам. sl. момиче, което човек води на забава и пр.
are you going stag or DRAG сам ли ще ходиш или с мадама?

drag-anchor ['drægæŋkə]
n плаваща котва

drag-chain ['dræg,tʃein]
n верига за задържане на колела (при изкачване)

draggle [drægl]
1. влача (се), влека (се), мъкна (се) (по земята, из калта)
2. изцапвам (се), оплесквам (се)

draggle-tail ['dræglteil]
n повлекана

draggy ['drægi]
a ам. скучен, тъп

drag-hunt ['dræghʌnt]
n лов с изкуствена следа/диря

drag-line ['dræglain]
n екскаватор с (желязно) въже

drag-net ['drægnet]
1. гриб, дифън
2. мрежа за ловене на птици
полицейска мрежа (за залaвяне на престъпници)

dragoman ['drægəmən]
n (pl-s) драгоман, преводач

dragon ['drægən]
1. дракон, змей
2. свиреп човек, строга възпитателка
3. вид къса карабина, войник с такава карабина
4. драконов гущер (Draco)
5. астр. DRAGON Дракон (съзвездие)
6. книжно хвърчило
7. бот. растение от вида Dracunculus, Dracontium
the Old DRAGON дяволът, сатаната

dragon-fly ['drægənflai]
n зоол. водно конче (Odonata)

dragonnade ['drægəneid]
I. 1. ист. преследване на протестантите във Франция чрез настаняване на драгуни в домовете им
2. преследване, наказателна акция
II. v преследвам, провеждам наказателна акция срещу

dragon's blood ['drægənz'blʌd]
n червено смолисто багрилно вещество

dragon's teeth ['drægənz'ti:θ]
1. мит. семена на раздора
2. воен. разг. редица бетонни противотанкови съоръжения

dragoon [drə'gu:n]
I. 1. воен. драгун
2. груб, жесток човек, вид гълъб
II. v преследвам, налагам наказателни мерки на, принуждавам насилствено

drag race ['dræg'reis]
n авт. състезание за най-бързо набиране на скорост

dragsman ['drægzmən]
1. кочияш
2. sl. крадец по превозните средства

dragster ['drægstə]
1. участник в състезание за най-бързо набиране на скорост
2. кола, пригодена за такова състезание

drain [drein]
I. 1. отводнявам, пресушавам, дренирам
2. оттичам се, изцеждам се, изсъхвам
3. мед. дренирам
4. изпивам, пресушавам (и to DRAIN dry)
5. прен. лишавам (of)
6. изразходвам (средства и пр.)
7. изчезвам постепенно (и с away)
8. снабдявам с дренажна система/канализация
II. 1. отводнителен канал/тръба
рl канализация
2. водосточна тръба
3. мед. дренажна тръбичка, катетър
4. прен. изтощаване, разход, изразходване (на сили, пари и пр.), тежест, бреме
5. разг. глътка
6. рl утайка
to go down the DRAIN разг. похабявам се, отивам на вятъра
so much money down the DRAIN толкоз пари на вятъра
to laugh like a DRAIN кикотя се

drainage ['dreinidʒ]
1. дренаж, оттичане, пресушаване
2. канализация
3. басейн на река (и DRAINAGE basin)
4. мед. дрениране, дренаж
5. канални води
6. attr дренажен, канализационен

drainer ['dreinə]
1. гевгир, цедка
2. draining-board, каналджия

draining-board ['dreiniŋbɔ:d]
n дъска за изцеждане (на мивка)

drain-pipe ['dreinpaip]
1. канализационна тръба
2. pl разг. тесни панталони, кюнци

drake [dreik]
I. n паток
II. 1. муха, използувана за стръв
2. ист. викингски кораб, ист. малко оръдие

dram [dræm]
I. 1. драхма, драм (мярка за точности)
2. глътка, малко количество
to be fond of a DRAM обичам да си посръбвам
II. v пийвам (си), сръбвам (си)

drama ['dra:mə]
n драма

dramatic [drə'mætik]
1. драматичен (и прен.)
2. драматически, театрален

dramatics [drə'mætiks]
1. с гл. в sing драматургия, драматическо изкуство
2. с гл. в pl любителско представление, разг. театралничене, преструвки

dramatis personae ['dræmətispə:'souni:]
n pl лат. театр. действуващи лица

dramatist ['dræmətist]
n драматург

dramatization [,dræmətai'zeiʃn]
n драматизация, драматизиране (и прен.)

dramatize ['dræmətaiz]
1. драматизирам (и прен.)
2. подходящ съм за драматична преработка (за роман и пр.)

dramaturge ['dræmətə:dʒ]
вж. dramatist

dramaturgic [,dræmə'tə:dʒik]
a драматургически

dramaturgist ['dræmə'tə:dʒist]
вж. dramatist

dramaturgy ['dræmətə:dʒi]
n драматургия

dram-drinker ['dræm,driŋkə]
n пияница

dramshop ['dræmʃɔp]
n пивница, кръчма

drank [dræŋk]
вж. drink

drape [dreip]
I. 1. драпирам
2. refl обличам (in, with), падам на дипли/гънки, разг. провесвам (напр. крак върху стол)
refl заставам грациозно, провесвам се, увесвам се
II. 1. драперия
2. ам. завеса, перде
рl стерилни покривки при операция
DRAPE suit sl. мъжки костюм с дълъг жакет и тесни панталони

draper ['dreipə]
n манифактурист
DRAPER's (shop) манифактурен магазин, магазин за текстилни стоки

drapery ['dreipəri]
1. (търговия с) текстилни стоки
2. магазин за текстилни стоки
3. драперия
4. ам. завеса, перде
5. изк. изобразяване на облекло и драперии в скулптурата и пр

drastic ['dræstik]
1. драстичен, решителен, смел
2. мед. силен, силно действуващ

drat [dræt]
int по дяволите! даму се не види (макар)!

dratted ['drætid]
a пуст, проклет

draught [dra:ft]
I. 1. теглене
beast of DRAUGHT впрегатно животно
2. течение, тех. тяга
to feel the DRAUGHT духа ми, усещам течение
прен. sl. на тясно съм, загазил съм (особ. парично)
3. регулатор (на въздух, газ в печка)
4. точене (на питие)
wine/beer on DRAUGHT наливно вино/бира
5. глътка
at a DRAUGHT на един дъх
6. (доза) лекарство
black DRAUGHT силно очистително
7. мор. водоизместимост, газене
8. хвърляне (на рибарска мрежа), улов
9. рl дама (игра)
10. draft
11. attr впрегатен
12. attr наливен
II. вж. draft

draughtboard ['dra:ftbɔ:d]
1. дъска за игра на дама
2. чертожна дъска

draughter ['dra:ftə]
вж. drafter

draughtsman вж. draftsman

draughtsmanship вж. draftsmanship

draughty ['dra:fti]
a изложен на течение, в който има силно течение

draw [drɔ:]
I. 1. тегля, влача, дърпам, притеглям, изтеглям, обтягам, издърпвам, изтеглям (жица)
the cart DRAWs easily каруцата върви/се кара леко
to DRAW one's hat over one's ears нахлупвам шапка над ушите си
2. вадя, (при) добивам, получавам (сведения, заплата, дажби и пр.), извличам, черпя (и прен.), точа, източвам (течност), тегля, изтеглям (пари, късмет, карти), вадя, изваждам (зъб)
to DRAW inspiration from черпя вдъхновение от, вдъхновявам се от
3. тегля, хвърлям (жребие)
to DRAW lots/cuts for/on/over хвърлям жребие за
to DRAW straws ам. хвърлям жребие
to DRAW a blank изтеглям празно, прен. не успявам, удрям на камък
4. изваждам, изтеглям, измъквам (сабя и пр.), изтеглям сабя/нож
5. предизвиквам, докарвам, изтръгвам (сълзи, въздишка, аплодисменти)
6. вдишвам, поемам (въздух), всмуквам, поливам
to DRAW breath поемам въздух
to DRAW one's first breath раждам се, появявам се на този свят
to DRAW a sigh въздишам
7. изтърбушвам (птица и пр.)
8. тегля (за комин)
9. привличам (внимание, публика и пр.)
the play is DRAWing well пиесата привлича много публика
to DRAW troubles/criticism upon oneself навличам си неприятности/критика
to DRAW someone into conversation въвличам някого в разговор
that drew after it great consequences това доведе до важни последици
10. имам водоизместимост (за кораб)
11. опъвам (лък)
12. свивам (се), сгърчвам (се), изопвам (се), разкривявам (се)
DRAWn face изопнато/измъчено лице
1. рисувам, чертая, обрисувам, описвам (характер)
to DRAW a line чертая/начертавам линия
to DRAW a/the line прен. тегля граница
to DRAW the line at не търпя, отказвам да приема, не приемам
1. съставям, формулирам, написвам (документ, чек), правя, формулирам (сравнение, разграничения), тегля, вадя (заключение, извод)
15. запарвам се (за чай)
16. лов. претърсвам (местност), измъквам, изкарвам (животно от прикритието му)
17. накарвам (някого) да проговори/да си разкрие картите
he is not to be DRAWn от него нищо не можеш да разбереш/да измъкнеш
18. мор. издувам се (за плaтно)
19. сп свършвам наравно/с равен резултат
DRAWn battle сражение без победа
20. тех. закалявам
21. пресушавам (блато и пр.)
22. с adv, prep движа (се), придвижвам (се)
to DRAW near/close приближавам (се), настъпвам, наближавам, идвам
to DRAW to a close наближавам края си
to DRAW it mild не преувеличавам
to DRAW it fine правя тънки разграничения, едва успявам/сварвам, разчитам на последната минута
to DRAW the teeth of обезвредявам, прен. изваждам зъбите на
to DRAW to a head прен. назрявам
to DRAW a head on прицелвам се в
to DRAW bit/bridle/rein спирам кон, прен. спирам се, овладявам се, съкращавам разходите си
draw along влача със/след себе си
draw apart оттеглям се, разделяме се, отчуждаваме се
draw aside дръпвам (се) настрана, оттеглям се
draw away отдръпвам се, отдалечавам се, отвеждам, сп. откъсвам се напред
draw back отстъпвам, оттеглям се, отдръпвам се, отказвам се
draw down спускам, смъквам (завеса и пр.), ам. намалявам (ресурси и пр.)
draw forth предизвиквам, докарвам
draw in вкарвам, въвличам, вмъквам (се), скривам (се)
to DRAW in one's horns скривам рогата си (за охлюв), прен. бия отбой, свивам си опашката, вдишвам, привличам (за обща работа), въвличам, вплитам, съкращавам/намалявам разходите си, ставам по-предпазлив, събирам (дългове и пр.), наближавам към края си, свършвам (за ден), намалявам, ставам по-кратък (за ден), влизам в гарата (за влак), скицирам, нахвърлям
draw off воен. изтеглям, оттеглям (войски), оттеглям се, отстъпвам, отвличам, отвеждам, свалям (ръкавици и пр.), източвам (течност)
draw on слагам, навличам (ръкавици и пр.), привличам, примамвам, приближвам се, наближавам, докарвам, довеждам, причинявам, ползувам се от, заимствувам/заемам от
to DRAW on one's savings тегля от спестяванията си
to DRAW on one's imagination фантазирам, послъгвам
to DRAW on one's memory мъча се да си спомня
draw out обтягам, разтягам, разтеглям (тел и пр.), оттеглям се, изтеглям се, удължавам се, ставам по-дълъг (за ден), протакам, разтакам, провлачвам, изваждам, измъквам, издърпвам, предразполагам, накарвам (някого) да говори, съставям, написвам (документ и пр.), излизам от гарата (за влак)
draw over примамвам, привличам на своя страна
draw round събираме се в кръг
draw to дръпвам, затварям (завеса)
draw up воен. строявам, нареждам, спирам (за кола), спирам, карам да спре, съставям (документ, план)
refl изправям се, опъвам гръб (често в знак на протест, възмущение), заставам мирно, доближавам се
to DRAW up with/to настигам
II. 1. теглене, изтегляне, издърпване, опъване
2. лотария, томбола, тираж, изтеглена карта/билет
3. нещо, което привлича/има успех, примамка
4. ам. подвижна част на мост
5. ам. всмукване (от цигара, лула)
6. сп. игра с равен резултат
7. сп. списък на състезателите от всеки етап
8. клисура
9. изтегляне/изваждане на пистолет и пр.
to be quick on the DRAW (умея бързо да) вадя револвера си, прен. реагирам бързо

drawback ['drɔ:bæk]
1. спънка, пречка, неудобство, затруднение
2. недостатък, отрицателна страна, намаление, отстъпка

drawbar ['drɔ:ba:]
n жп. теглителна щанга

drawbridge ['drɔ:bridʒ]
n подвижен мост

drawcansir ['drɔ:kænsə]
n главорез, фанфарон

drawee [drɔ:'i:]
n лице, на чиeто име се издава чек/полица и пр

drawer ['drɔ:ə]
1. лице, което тегли пари по чек/полица и пр
2. чертoжник, рисувач
3. бюфетчик, човек, който налива питие
4. чекмедже
5. pl долни гащи
top DRAWER най-висш слой, елит

drawers n pl гащи

drawing ['drɔ:iŋ]
1. рисуване
машинно чертане (и mechanical DRAWING), рисунък
out of DRAWING погрешно/лошо нарисуван, без перспектива
2. рисунка, чертеж, скица, графична рисунка/композиция
line DRAWING рисунка с молив/перо
3. дърпане, теглене, изтегляне (на жица и пр.)
4. теглене (на лотария), тираж, изтеглена сума
5. закаляване на метал

drawing account ['drɔ:iŋə'kaunt]
n фин. авансова сметка

drawing-board ['drɔ:iŋbɔ:d]
1. чертожна дъска
2. начален стадий (на работа)
still on the DRAWING-BOARD още в началния стадий
back to the DRAWING-BOARD разг. трябва да почнем пак от началото (след неуспех)

drawing card ['drɔ:iŋ'ka:d]
n ам. разг. интересен номер, шлагер

drawing-pen ['drɔ:iŋpen]
n тушовка

drawing-pin ['drɔ:iŋpin]
n (чертожно) кабърче

drawing-room ['drɔ:iŋrum]
1. гостна (стая), приемна, салон
2. дворцов прием (за представяне на млади дами от обществото), официален прием, чертожна зала, ам. отделно спално купе/салон

drawing-table ['drɔ:iŋteibl]
n разтегателна маса

drawl [drɔ:l]
1. n провлечено говорене
2. v говоря провлечено

drawn [drɔ:n]
I. вж. draw
II. 1. нерешен, без резултат/победа (за състезание, сражение)
2. измъчен, изпит, изопнат (за лице)
3. изваден, гол (за нож и пр.)
4. мин. изкопан
5. (с) топен (за масло)

drawn-thread-work ['drɔ:nθredwə:k]
n ажур

drawn-work ['drɔ:nwə:k]
n ажур

drawstring ['drɔ:striŋ]
n шнур (за чанта и пр.)

draw-well ['drɔ:wel]
n кладенец

dray [drei]
I. n бордова кола, платформа, товарна кола
II. v превозвам с/товаря на бордова кола
III. вж. drey

drayage ['dreiidʒ]
1. пренасяне с бордова кола
2. такса за превоз

dray-horse ['dreihɔ:s]
n товарен кон

drayman ['dreimən]
n (pl-men) каруцар, колар

dread [dred]
I. 1. боя се/страхувам се/опасявам се/ужасявам се/страх ме е от
2. изпитвам страхопочитание пред
II. 1. страх, ужас, боязън
to live in DREAD of живея във вечен страх от
2. страхопочитание, страшилище
III. 1. страшен, ужасен
2. вдъхващ страхопочитание

dreadful ['dredful]
1. ужасен, страшен, страхотен
2. вдъхващ страхопочитание, разг. ужасен, отвратителен
penny DREADFUL булеварден криминален роман, евтино сензационно списание

dreadnought ['drednɔ:t]
1. мор. дредноут
2. безстрашен човек, (палто от) дебел вълнен плат

dream [dri:m]
I. 1. сън, съновидение
2. халюцинация, блян, мечта, идеал, илюзия, фантазия
this car is a DREAM to operate мечта е да караш такава кола, тази кола се кара идеално
DREAM dress разг. рокля мечта
II. 1. сънувам (of)
2. мечтая, бленувам
фантазирам (of, about), представям си
to DREAM one's time/life away прекарвам живота си в мечти
to DREAM up разг. измислям, в отр. форма помислям си
I wouldn't dream of doing such a thing ни бих и помислил/и на ум не би ми дошло да направя такова нещо, дремя (прен.)

dreamboat ['dri:mbout]
n нещо/човек мечта

dreamer ['dri:mə]
n мечтател, фантазъор

dreamhole ['dri:mhoul]
n прозорче/процеп на кула

dreaminess ['dri:minis]
1. мечтателност, замечтаност
2. спокойствие

dreamland ['dri:mlænd]
n страна на приказките/бляновете

dreamless ['dri:mlis]
a без сънища, спокоен (за сън)

dreamlike ['dri:mlaik]
1. приказен, фантастичен
2. неясен, призрачен

dreamt [dremt]
вж. dream

dreamworld ['dri:mwə:ld]
вж. dreamland

dreamy ['dri:mi]
1. мечтателен, замечтан
2. призрачен, неясен, смътен, разг. прелестен, тих, спокоен, успокоителен

drear [driə]
nоет. dreary

dreariness ['driərinis]
1. мрачност, нерадостност
2. пустота, скука

dreary ['driəri]
1. мрачен, тъмен
2. пуст, печален, тъжен, нерадостен, потиснат, меланхоличен, скучен, отегчителен

dreck [drek]
n ам. смет, боклук

dredge [dredʒ]
I. 1. тех. драга, екскаватор, земекопачка
2. мрежа за стриди
II. 1. драгирам, чистя, греба (с драга)
2. копая, правя по-дълбок (канал и пр.) (и с up)
изваждам наяве, измъквам (и с up)
III. v ръся, поръсвам, наръсвам (със захар и пр.)

dredge-box ['dredʒbɔks]
вж. dredger

dredger ['dredʒə]
I. вж. dredge
II. n съд за ръсене (със захар и пр.)

dreg [dreg]
1. pl утайка, отпадъци, остатъци
to drink to the DREGs изпивам до дъното
the DREGs of society измeтът на обществото
2. остатък, малко количество
not a DREG нищичко, нито капка

dreggy ['dregi]
a мътен, с утайка

drench [drentʃ]
I. 1. намокрям, измокрям, накисвам, напоявам (и прен.)
2. давам доза лекарство (на животно)
II. 1. измокряне, намокряне
2. проливен дъжд, доза лекарство (на животно)

drencher ['drentʃə]
1. разг. проливен дъжд
2. фуния за наливане лекарство в устата на животно

Dresden ['drezdən]
n дрезденски порцелан

dresden china ['drezdən'tʃainə]
n дрезденски порцелан

dress [dres]
I. 1. обличам (се), обличам се официално
докарвам се (и с up)
2. украсявам, нареждам, подреждам, мор. украсявам кораб със знаменца
to DRESS a shop window подреждам витрина
to DRESS the streets украсявам улиците (по някакъв случай)
3. тимаря, чеша, чистя (кон)
4. приготвям, гарнирам, подправям (салата)
5. изработвам, обработвам (кожи, тъкани), шлифовам (камък), скробвам (прежда), апретирам (плат), рендосвам, дялам
6. мин. обогатявам (руда)
7. торя (земя)
8. изравнявам, воен. равнявам се
to DRESS by the right равнявам се надясно
right/left DRESS! надясно/наляво равнис
9. чистя (пиле, риба и пр.), приготвям за готвене
10. почиствам, намазвам, превързвам (рана)
11. to DRESS one's hair сресвам се, правя си косата/прическа
dress down нахоквам здравата, напердашвам, тимаря, чеша, чистя (кон)
dress out гиздя се, докарвам се
dress up обличам (се) изискано/официално
маскирам (се) (as като), представям в по-добра светлина, разкрасявам
II. 1. облекло, дрехи, рокля
full DRESS вечерно облекло, воен. парадна униформа
evening DRESS вечерно облекло, фрак, смокинг, вечерна рокля
morning DRESS официално дневно облекло
2. прен. облекло, премяна, одеяние
a French book appearing in English DRESS френска книга, преведена на английски език
III. 1. официален
DRESS affair официален случай/прием
2. (подходящ) за рокля
DRESS length плат за една рокля

dressage [dre'sa:ʒ]
n фp. обяздване

dress-circle ['dres'sə:kl]
n театр. първи балкон

dress-coat ['dreskout]
n фрак

dresser ['dresə]
I. 1. декоратор, аранжор (на витрини)
2. хирургическа сестра, асистент при операция
3. театр. гардеробиер (на актъор)
4. кожар
5. мин. обогатителна машина
II. 1. кухненски бюфет
2. ам. скрин, тоалетна маса
DRESSER set тоалетни принадлежности (гребен, четка и пр.)
III. n човек, който се облича по даден начин
smart DRESSER жена, която се облича елегантно

dress-goods ['dresgudz]
n pl платове за дамски и детски дрехи

dressiness ['dresinis]
1. натруфеност
2. елегантност

dressing ['dresiŋ]
1. обличане, облекло
2. приготвяне, нагласяване, украса, подправяне (на ястие, салата), изкормяне, почистване (на пиле, риба)
3. сос, гарнитура (на ядене), плънка (на птица)
4. превързочни материали и лекарства за рани, почистване, превързване, превръзка
5. воен. равнение, равняване
6. тор, наторяване
7. мин. обогатяване (на руда)
8. текст. апретиране, апретура, кола, скроб

dressing-case ['dresiŋ,keis]
n тоалетна чанта, чанта с тоалетни принадлежности

dressing-down ['dresiŋ'daun]
n разг. нахокване, пердах
to give someone a good DRESSING-DOWN добре напердашвам някого

dressing-gown ['dresiŋgaun]
n халат, пенъоар

dressing-room ['dresiŋrum]
n гримъорна, тоалетна, гардеробна, съблекалня

dressing-station ['dresiŋ,steiʃn]
n воен. превързочен пункт, пункт за първа помощ

dressing-table ['dresiŋ,teibl]
n тоалетна маса, тоалетка

dressmaker ['dresmeikə]
1. шивачка
2. attr фантазе (за дамска дреха)

dressmaking ['dresmeikiŋ]
n шиене/шев на дамски дрехи

dress parade ['drespə'reid]
1. модно ревю
2. воен. парад в пълна униформа

dress-preserver ['drespri,zə:və]
n потник (на дреха)

dress rehearsal ['dresri'hə:sl]
n генерална репетиция

dress-shield ['dresʃi:ld]
вж. dress-preserver

dress-suit ['dressju:t]
n фрак

dressy ['dresi]
1. който обича да се докарва, елегантен
2. официален, шик (за облекло), натруфен

drew [dru:]
вж. draw

drey [drei]
n хралупа на катеричка

drib [drib]
n DRIBs and drabs (съвсем) малки количества/суми

dribble ['dribl]
I. 1. капя, капвам
2. лигавя се, сп. дриблирам
II. 1. капка, капене, росене (на дъжд)
2. съвсем малък поток, сп. дриблиране

dribbler ['driblə]
1. лиглъо
2. сп. дриблъор

dribblet ['driblit]
n малко количество, капка
by/in DRIBBLETs малко по малко, капка по капка

driblet ['driblit]
n малко количество, капка
by/in DRIBLETs малко по малко, капка по капка

drier вж. dryer

drift [drift]
I. 1. (бавно) течение, морско/речно течение
2. мор., ав. дрейф, отклонение, отнасяне
3. направление, насока, тенденция, намерение, стремеж, цел, смисъл
I see your DRIFT виждам накъде биеш
4. пасивност, бездействие
policy of DRIFT пасивна политика
5. преспа, нанос, куп, струпване (на пясък, облаци и пр.), геол. нанос (от ледник и пр.)
6. плавей
7. плаваща рибарска мрежа
8. шибан от вятъра дъжд, пушек и пр., носени от вятъра облаци, подкарано стадо
9. мин. хоризонтална галерия
10. воен. шомпол
11. тех. пуасон, пробой (ник), дорн, замба, клин за избиване
12. постепенна промяна (на отношение и пр.), отклонение (от правилно тълкуване и пр.)
II. 1. нося (се), отнасям (се), дрейфирам
to DRIFT apart разделяме се, отчуждаваме се
2. разнасям (се), разпръсквам (се) (за дим, облаци и пр.) (away)
3. пускам трупи (по вода)
4. бездействувам, нищо не правя, оставям се да ме носи течението, оставям се на съдбата
5. нося се без компас, движа се безцелно, скитам
to DRIFT in свръщам, наминавам
to DRIFT from job to job постоянно си меня работата, the conversation DRIFTed from one topic to another разговорът минаваше от тема на тема
6. тех. разширявам отвор
7. рикоширам, отплесвам се, отскачам

driftage ['driftidʒ]
1. отклонение от дадена посока/курс, дрейф
2. плавей, геол. наносни образования

drift-anchor ['drift,æŋkə]
n плаваща котва

drifter ['driftə]
1. мор. дрифтер
2. непостоянен/слабохарактерен човек, човек без цел в живота, скитник

drift fence ['drift'fens]
n ам. ограда за добитък (на ранчо)

drift-ice ['driftais]
n плаващи ледени блокове

drift-net ['driftnet]
n плаваща рибарска мрежа

drift-sail ['driftseil]
n корабно платно, спуснато във водата, за да забавя движението при буря

drift-sand ['driftsænd]
n подвижен пясък

drift-way ['driftwei]
1. вж. drift
2. мор. курс на дрейфиращ кораб, път, по който се кара добитък

driftwood ['driftwud]
n плавей

drill [dril]
I. n свредел, бургия, бормашина
II. v пробивам дупка (със свредел и пр.)
пускам сонда (for)
пробивам (и с through)
to DRILL a hole in разг. застрелвам
III. 1. тренировка, гимнастическо упражнение, воен. строева подготовка
DRILL cartridge халосен патрон
2. рутина, строга дисциплина
IV. v обучавам (и войници), тренирам
упражнявам (in), минавам строево обучение
to DRILL an idea into someone внушавам някому нещо
V. 1. (засята) бразда
2. редосеялка
VI. v сея/торя на бразди/редове
VII. n памучен/ленен габардин
VIII. n зоол. вид мандрил (Mandrillus leucophaeus)
IX. n зоол. вид морски охлюв (Urosalpinx cinerea)

drill-ground ['drilgraund]
n воен. учебен плац/полигон

drill-hall ['drilhɔ:l]
n воен. гимнастически салон

drill-harrow ['dril,hærou]
n редова брана/култиватор

drill-hole ['drilhoul]
n дупка, направена със свредел

drill-husbandry ['dril,hʌzbəndri]
n редова сеитба

drilling ['driliŋ]
I. 1. воен. строева подготовка
2. тренировка (и сп.), упражнение, упражняване, продупчване със свредел, сондиране, редова сеитба
II. вж. drill

drilling-machine ['driliŋmə,ʃi:n]
n бормашина

drillmaster ['drilma:stə]
1. воен. офицер, завеждащ строевата подготовка
2. строг/педантичен учител/директор, фелдфебел

drill-plough ['drilplau]
n редосеялка

drill-press ['drilpres]
n тех. пробивен чук

drill-sergeant ['drilsa:dʒənt]
1. сержант, който обучава новобранци
2. drillmaster

drink [driŋk]
I. 1. v (drank, drunk поет. drunken) пия, изпивам
to DRINK to someone / (to) someone's health пия за здравето на някого, пия наздравица за някого
to DRINK deep of пия жадно, пия на големи глътки
you must DRINK as you have brewed каквото си надробил, такова ще сърбаш
2. пия, пиянствувам, пияница съм
to DRINK hard/heavily много пия
to DRINK oneself drunk напивам се
to DRINK oneself into debt потъвам в дългове от пиянство
to DRINK oneself into oblivion пия до забрава
to DRINK oneself to death умирам от пиянство
to DRINK someone under the table надпивам някого, всмуквам влага (за растение), вдишвам дълбоко
drink away изпивам, пропивам (пари, имот), удавям (грижи и пр.) с пиене
drink down изпивам/глътвам наведнъж
надпивам (някого), -drink away
drink in прен. поглъщам жадно, попивам, опивам се от, захласвам се по (дума, гледка и пр.), слушам прехласнат, поглъщам влага (за растение)
drink off изпивам/глътвам наведнъж
drink up изпивам
DRINK up! изпийте/изпразнете чашите! екс!
II. 1. питие, напитка
hard/strong DRINKs спиртни напитки
soft DRINKs безалкохолни напитки
2. глътка, чаш (к) а, изпито количество
to have/take a DRINK пия, пийвам
a DRINK of water глътка/чаша/малко вода
long DRINK коктейл със сода в голяма чаша
short DRINK (чаша) непримесено/неразредено питие, пиене, пиянство
to take to DRINK пропивам се, удрям го на пиянство
in DRINK пиян, в пияно състояние
to be in DRINK/the worse for DRINK/under the influence of DRINK пиян съм
sl. the DRINK морето
to go into/to hit the DRINK удавям се

drinkable ['driŋkəbl]
I. a годен/добър за пиене
II. n pl напитки

drinkably ['driŋkəbli]
adv така, че да e годен за пиене
DRINKABLY warm приятно топъл

drinker ['drinkə]
1. човек, който пие, пияница, пияч, алкохолик
2. поилка за добитък, птици и пр

drinking ['driŋkiŋ]
1. пиене
2. пиянство
attr за пиене, пиянски, гуляйджийски

drinking-bout ['driŋkiŋ,baut]
n гуляй, пиене, запиване

drinking-fountain ['driŋkiŋ,fauntin]
n обществена чешма

drinking-house ['driŋkiŋhaus]
n пивница, кръчма

drinking-trough ['driŋkiŋ,trɔf]
n корито/поилка за добитък

drink-money ['driŋk,mʌni]
n бакшиш

drink-offering ['driŋk,ɔfəriŋ]
n рел. дар от вино/масла и пр

drip ['drip]
I. 1. капя, пускам капка по капка
his hands DRIPped with blood от ръцете му капеше кръв
to DRIP with wet цял съм мокър
2. ам. прен. изпълнен/препълнен съм, отрупан/претрупан съм
her voice DRIPped sarcasm гласът и бе изпълнен със сарказъм
novel that DRIPs sentimentality блудкаво сантиментален роман
uniform DRIPping with gold braid униформа, цялата покрита със златни ширити
II. 1. капене, капка, шум от капки
2. dripmoulding
3. sl. глупав/скучен/безхарактерен човек, мекотело
4. sl. блудкаво ласкателство, лигавене
5. sl. недоволство, ръмжене
6. мед. венозна инфузия/система

drip coffee ['drip'kɔfi]
n кафе, приготвено в перколатор

drip coffeepot ['drip'kɔfipɔt]
n перколатор

drip-drip ['dripdrip]
int кап-кап

drip-drop ['dripdrɔp]
int кап-кап

drip-dry ['dripdrai]
I. v суша (дреха) нa закачалка, без да гладя после
II. a който не се нуждае от гладене след прането
III. v дреха от плат, който не се нуждае от гладене

drip-feed ['dripfi:d]
v (-fed) мед. храня чрез стомашна/венозна инфузия

drip mat ['drip,mæt]
n подложка за чаша

drip-moulding ['drip,mouldiŋ]
n арх. корниз, навес (над прозорец, врата и пр.)

drip pan ['drip,pæn]
вж. dripping pan

dripper ['dripə]
n капкомер, гутатор

dripping ['dripiŋ]
I. 1. капене
2. обик. pl мазнина от изпържено месо
II. a съвсем мокър, вир-вода
DRIPPING roast прен. източник на лесни печалби, яма

dripping pan ['drip(iŋ),pæn]
n тава (за събиране на мазнината от изпържено месо)

dripping-tube ['dripiŋ,tju:b]
вж. dripper

drip pot ['drippɔt]
n перколатор

drippy ['dripi]
1. който капе (за кран и пр.)
2. дъжделив
sl. сладникаво сантиментален

dripstone ['dripstoun]
1. drip-moulding
2. (филтър от) порест камък, сталактити, сталагмити

drive [draiv]
I. 1. карам, гоня, пъдя (добитък, дивеч и пр.), преследвам, подплашвам (дивеч, за да се събере на едно място), пропъждам, изгонвам (неприятел)
to DRIVE the country for game търся дивеч
to DRIVE into a corner прен. притискам до стената, поставям натясно
2. чукам, зачуквам, забивам (се), вкарвам (нож, гвоздей и пр.)
to DRIVE a nail home забивам гвоздей до главичката
прен. докарвам/довеждам дoкрая
to DRIVE a lesson home втълпявам, накарвам добре да почувствува/разбере
to DRIVE something into someone's head набивам/втълпявам някому нещо
to DRIVE something out of someone's head избивам нещо от главата на някого
3. удрям, запращам, изпращам (топка-при игра), изпращам, мятам (стрела и пр.)
to DRIVE a charge home воен. улучвам целта
4. карам (превозно средство), карам, управлявам, движа, привеждам в движение (машина), карам, закарвам, откарвам, докарвам (с превозно средство), возя (се)
to DRIVE over someone прегазвам някого
to DRIVE a pen/quill писателствувам
5. върша, правя (търговия, сделка)
6. прокарвам (тунел, път и пр.)
7. докарвам, довеждам (до някакво състояние)
принуждавам, тласкам (to)
to DRIVE someone into doing something принуждавам някого да извърши нещо
I won't be DRIVEn няма да допусна да ми се налагат
to DRIVE someone mad/crazy/demented/out of his senses подлудявам някого
to DRIVE someone wild вбесявам някого
8. шибам, блъскам, тласкам, нося (за вятър, дъжд, вълни), отнасям, изхвърлям, изтласквам, натрупвам, нося се стремително
to DRIVE before the wind/storm нося се стремително напред, тласкан от бурята
to be DRIVEn out of one's course отклонявам се от пътя си поради силен вятър
DRIVEn snow преспа, навят сняг
9. претоварвам, преуморявам, експлоатирам
10. отлагам
11. пускам (трупи) по вода
12. проявявам предприемчивост/замах
drive against блъскам се о, хвърлям се срещу/върху
drive along карам, гоня (добитък и пр.), пътувам с кола, карам кола
drive at преследвам, целя
I see what you're driving at виждам накъде биеш/какво целиш/какво искаш да кажеш
работя неуморно/непрестанно над, to let DRIVE at замахвам/запращам/изстрелвам по
drive away изгонвам, прогонвам, пропъждам (и мисли, грижи)
отпътувам, тръгвам (с кола и пр.) to DRIVE away at работя неуморно/непрестанно над
drive back отблъсквам, потискам, сподавям (чувство и пр.), докарвам обратно, връщам се (с кола и пр.)
drive down откарвам/довеждам/отивам на село/в провинцията, принуждавам (самолет) да кацне, потискам (чувство и пр.)
drive in забивам, набивам, зачуквам (гвоздей и пр.), връщам се, пристигам (с кола и пр.), вкарвам, прибирам (кола и пр.)
drive off-drive away
drive out изгонвам, прогонвам, пропъждам, избивам, изваждам (гвоздей и пр.), излизам с кола
drive through забивам, промушвам
to DRIVE one's fist through a window разбивам прозорец с юмрук, (пре) минавам, пътувам през
drive under потискам, сподавям (чувство и пр.)
drive up приближавам (се), спирам (за кола)
II. 1. разходка (с кола и пр.)
2. път (за коли и пр.), алея (за коли) към къща, широк път в гора, просека
3. преследване, гонене, гонитба (на дивеч)
4. енергия, сила, предприемчивост, динамизъм
5. псих. подтик, импулс, инстинкт, неудържим стремеж
6. тех. привеждане в движение, двигателен механизъм, място на кормилото (в кола)
left/right-hand DRIVE ляво/дясно управление
7. сп. плосък удар (при тенис и пр.), полет (на топка)
8. воен. удар, стремително нападение, атака
9. кампания
10. ам. събиране на говеда, за да им се сложи клеймо, събрани говеда
11. пускане (на трупи) по вода, натрупани трупи при пускане
12. състояние на (голямо) напрежение
1. игра (на карти и пр.) с много участници/няколко карета

drive-in ['draiv'in]
n ам. кино/ресторант и пр., където посетителите могат да останат в колите си (и attr)

drivel ['drivl]
I. 1. лигавя се, сополивя се, текат ми сополи/лиги
2. дрънкам глупости, говоря като малоумен/като дете
to DRIVEL away пропилявам, прахосвам
II. n глупости, безсмислици, глупаво държане, прен. лигавене

driveller ['drivlə]
1. лиглъо, сополанко
2. глупак, идиот

driven вж. drive

driver ['draivə]
1. шофъор, водач на превозно средство, машинист (на влак и пр.), ватман, колар, кочияш, файтонджия
private DRIVER любител шофъор
DRIVER's seat място на шофъора, прен. ръководно място
2. човек, който кара добитък, говедар, коняр, лов. гонач
3. надзирател (на роби)
експлоататор, човек, който кара да му се работи непрестанно (и slave-DRIVER)
4. тех. задвижващо колело, механизъм за привеждане в движение
5. сп. пръчка за голф за дълги удари
6. driver ant

driver ant ['draivər'ænt]
n вид африканска мравка (Dorylus)

driveway ['draivwei]
вж. drive

driving ['draiviŋ]
I. 1. движещ, двигателен
2. пороен, шибащ, енергичен, предприемчив
II. 1. каране, шофиране
DRIVING to the public danger опасно/невнимателно каране
back-seat DRIVING ам. съвети към шофъора от страна на пътник, прен. вмешателство в чужди работи
2. голф силен/дълъг удар

driving-box ['draiviŋ,bɔks]
n капра

driving-gear ['draiviŋ,giə]
n тех. задвижващо зъбно колело

driving-license ['draiviŋ,laisəns]
n шофъорска книжка, разрешително за шофиране

driving-test ['draiviŋ,test]
n шофъорски изпит

driving-wheel ['draiviŋ,wi:l]
n тех. задвижващо колело

drizzle ['drizl]
I. v рося, ръмя, пръскам
II. n ситен дъжд

drizzly ['drizli]
a дъжделив

drogue [droug]
1. корк на харпун
2. плаваща котва, шамандура

droit [drɔit]
n юр. законно право
DROITs of Admiralty права върху пленен неприятелски кораб/стоки и пр.
DROIT de/du seigneur ист. право на феодала да прекара първата брачна нощ с булката на васала си

droll [droul]
I. a смешен, забавен, комичен
II. 1. смешен човек, смешник, палячо
2. the DROLL комичното

drolly ['drouli]
adv смешно, комично, забавно

drome [droum]
разг. aerodrome

dromedary ['drɔmədəri]
n едногърба камила, бързоходна камила за езда

dromond ['drɔmənd]
n бърза средновековна галера

drone [droun]
I. 1. търтей (и прен.)
2. бръмчене (на пчела, мотор и пр.)
3. монотонно/провлачено пеене/говор
4. звук на гайдуница
5. басова партия (при хорово пеене)
6. ав. самолет с дистанционно управление (без пилот)
II. 1. бръмча, руча
2. говоря/пея монотонно/провлачено
3. безделнича
to DRONE away one's youth пропилявам младостта си (в безделие)
4. to DRONE on говоря/действувам/извършвам се скучно/еднообразно

droning ['drouniŋ]
a бръмчащ, монотонен, провлачен

drool [dru:l]
I. 1. лигавя се, текат ми лигите (и при вида на ядене)
2. дрънкам глупости, прен. лигавя се, гледам похотливо
II. 1. лигавене (и прен.)
2. глупости

droop [dru:p]
I. 1. свеждам (се), навеждам (се), клюмвам
2. свеждам, навеждам (очи), поет. клоня към залез, клюмвам, вяхна, увяхвам, линея
II. 1. свеждане, навеждане, клюмване
2. униние, унилост

drooping ['dru:piŋ]
1. наведен, клюмнал, отпуснат, увиснал (за мустаци и пр.)
2. клюмнал, увяхнал (за цвете и пр.), унил, паднал духом, линеещ

droopingly ['dru:piŋli]
adv унило, отпуснато

drop [drɔp]
I. 1. капка, капчица
мед. рl капки (особ. за очи)
a DROP in the bucket/ocean прен. капка в морето
2. глътка, капка, малко количество
to take/have a DROP too much понапивам се, сръбвам си
3. перла, диамант, висулка (на обица, полиелей и пр.), обица с висулка
4. дропс, бонбонче
5. височина, склон, спуск
6. падане, (с) пускане
7. спадане, намаление, снижение (на температура, цени, напрежение), прен. изпадане, западане (в обществото)
8. театр. падаща/спускаща се завеса, проспект
9. сп. ритане на топката от земята, след като е пусната с ръка
10. подставка под бесилка, прен. бесило, бесилка
11. тех. спад (ане), праг (на канал)
12. воен. парашутен десант, парашутисти/боеприпаси, спуснати наведнъж
1. sl. място за укриване на крадени вещи/тайни документи и пр
1. sl. подкуп
15. паднал плод
16. новородено животно
17. ам. (отвор на) пощенска кутия
18. капаче на ключалка
19. attr подвижен, спускащ се
at the DROP of a hat веднага, тозчас, незабавно, при най-малкия повод
to get/have the DROP on someone разг. поставям някого в неизгодно положение, вземам връх над някого
II. 1. капя, капвам, роня, проронвам
to DROP at the nose тече ми носът
2. (из) пускам, изтървавам, спускам, падам, отпускам се, карти принуждавам противника да даде висока карта, падам (за висока карта, когато се играе по-голяма от същия цвят)
to DROP a goal сп. отбелязвам гол, като ритам топката, пусната с ръка на земята
to DROP from the clouds идвам изневиделица, изтърсвам се ненадейно
his jaw DROP ped челюстта му се отпусна, прен. провеси нос
to work till one DROPs работя, докато капна
I'm fit/ready to DROP with sleep/fatigue капнал съм за сън/от умора
3. изпускам, пропускам (буква и пр.), не произнасям
4. спускам се, смъквам се, скачам, слизам
5. снижавам се, хлътвам (за терен), снижавам, понижавам, снишавам (глас), навеждам, свеждам (очи)
намалявам (се), cпадам (за цени, температура и пр.), стихвам (за вятър и пр.)
6. изоставям, зарязвам, отказвам се от, прекъсвам, спирам, секвам
to DROP someone like a hot potato/chestnut изведнаж зарязвам някого, избягвам от някого като от чума
DROP it! стига (по този въпрос)! the affair was allowed to DROP въпросът бе изоставен/потулен
7. докарвам, довеждам (с превозно средство), свалям (от превозно средство), придружавам, занасям, спускам с парашут
8. мор. нося се по течението/с отлива
9. свалям, повалям (с удар, изстрел)
10. написвам, драсвам (писмо и пр.)
11. казвам (неволно), изпускам, изтървавам
правя (забележка) (и to let DROP)
to DROP a word in someone's ear подшушвам някому нещо
12. губя, изгубвам (пари, игра)
1. обагням се, отелвам се и пр. (и преждевременно)
1. уволнявам, отстранявам
15. вземам, поглъщам (лекарство и пр.)
to DROP asleep заспивам
to DROP short не стигам, не постигам целта си
to DROP to the rear изоставам
to DROP the hem of a coat отпускам подгъва на палто
to DROP eggs приготвям яйца на очи
to DROP from sight изгубвам се от погледа
DROP dead! презр. я па тоя! що се не застреляш!
drop across срещам случайно, натъквам се на
drop away намалявам постепенно (за приходи, посещения и пр.), отиваме си един по един, разотиваме се, изчезваме, изоставам (при надбягване), изоставям кауза, напускам
отделям се (from)
drop back връщам се назад (към базата си), изоставам, губя предимство (при състезание и пр.)
drop behind изоставам, оставям се да ме надминат
drop by свръщам, отбивам се
drop down падам (долу/на земята), смъквам се, спускам се, намалявам, стихвам
to DROP down on someone нахвърлям се върху някого (и прен.), наругавам някого
drop in навестявам, отбивам се, свръщам (on someone у някого), влизаме един по един, точим се
drop into свръщам в, отбивам се в/у
to DROP into a habit добивам навик, свиквам, привиквам
drop off падам, капя, окапвам (за листа)
заспивам (и to DROP off to sleep)
drop away свалям (от превозно средство), оставям, ам. разг. изоставям, отказвам се от, зарязвам
drop on нахвърлям се върху (и прен.), мъмря, начесвам
drop out изпускам, пропускам (буква, име в списък и пр.), изпадам (за буква и пр.), изплъзвам се от
it has DROPped out of my mind забравил съм, отпадам, оттеглям се, преставам да участвувам/да се интересувам
he has DROPped out of things recently напоследък не се интересува от нищо/се е оттеглил от обществения живот
drop over/round-drop in
drop through провалям се, пропадам (за план и пр.)

drop-curtain ['drɔp,kə:tn]
n театр. спускаща се/падаща завеса

drop-head ['drɔphed]
1. подвижен покрив на автомобил, гюрук
2. автомобил с подвижен покрив

drop-in ['drɔp,in]
n случаен посетител

drop-kick ['drɔpkik]
I. n сп. ритане на топка, която играчът пуска с ръка, гол, вкаран по този начин
II. v сп. ритам топката, след като съм я пуснал с ръка, вкарвам гол по този начин

drop-leaf ['drɔpli:f]
n крило на разтегателна маса

droplet ['drɔplit]
n капчица

drop-letter ['drɔpletə]
n ам. писмо до лице в същия град

drop-off ['drɔp,ɔf]
1. стръмен наклон, спускане направо надолу
2. рязко намаление (на посещения и пр.)

dropout ['drɔpaut]
1. n ам. отпаднал студент/ученик
2. човек, който се е оттеглил от обществения живот

droppage ['drɔpidʒ]
n плодове, нападали, преда да узреят

dropper ['drɔpə]
1. капкомер, гутатор, пипета
2. вид изкуствена муха за риболов

droppings ['drɔpiŋz]
n pl животински тор, курешки

drop-scene ['drɔpsi:n]
1. drop-curtain
2. последна сцена/действие (и прен.)

drop seat ['drɔp,si:t]
n подвижна седалка (в кола и пр.)

drop-shot ['drɔpʃɔt]
1. cn. сечена топка
2. сачми

dropsical ['drɔpsikəl]
1. болен от воднянка
2. подут, подпухнал

dropsy ['drɔpsi]
n мед. воднянка

dropwort ['drɔpwə:t]
n бот. орешец, отвратниче (Spiaea filipendula)

drosera ['drɔsərə]
n бот. росянка

droshky ['drɔʃki]
n рус. дрошка (лек файтон)

drosky ['drɔski]
n рус. дрошка (лек файтон)

dross ['drɔs]
1. шлака
2. примес, отпадъци, остатъци, смет, прен. брак, боклук, разг. пари

drossy ['drɔsi]
1. съдържащ/примесен с шлака
2. малоценен, нечист

drought ['draut]
1. суша, засуха
2. продължителна липса/недоимък, ост. жажда, изжаднялост

droughty ['drauti]
1. сух, сушав
2. ост. жаден, изжаднял

drouth [drauθ]
ост., ам. drought

drove [drouv]
I. вж. drive
II. 1. черда
2. път, по който се карат говеда
3. тълпа, вълна (от хора), in DROVEs на тълпи/вълни/тумби
4. широко каменарско длето
5. тех. длаб
6. тесен напоителен/отводнителен канал
III. 1. карам черда
2. дялам с каменарско длето

drover ['drouvə]
n търговец на говеда, джелепин

drown [drawn]
1. давя (се), удавям (се)
to DROWN oneself удавям се, самоубивам се чрез удавяне
DROWNed man удавник
2. прен. удавям, забравям, наводнявам (местност)
to be DROWNed out оставам без подслон поради наводнение
удавям (глас, звук), заглушавам (и с out)
eyes DROWNed in tears плувнали в сълзи очи
like a DROWNed rat като мокра кокошка
to DROWN the miller кръщавам виното
a DROWNing man will catch at/cling to a straw давещият се и за сламката се хваща

drowse [drauz]
I. 1. дремя
to DROWSE away/off задрямвам
2. приспивам, правя сънлив, прен. дремя, бездействувам
to DROWSE away one's time проспивам си времето
II. n дрямка, полусън, просъница, сънливост

drowsiness ['drauzinis]
n сънливост

drowsy ['drauzi]
a сънлив, дремлив, който кара на сън
to grow DROWSY доспива ми се, оборва ме сън/дрямка
to be/feel DROWSY спи ми се, кара ме на сън

drub [drʌb]
1. бия (с пръчка), налагам, бъхтя, пердаша
2. ругая (грубо), надвивам, побеждавам, набивам
to DRUB something into/out of someone набивам/избивам нещо в/от главата на някого

drubbing ['drʌbiŋ]
n бой, пердах
to give someone a DRUBBING набивам/напердашвам/побеждавам някого
to take a DRUBBING претърпявам поражение, прен. ям пердаха, здравата ме наругават

drudge [drʌdʒ]
I. n човек, който върши черна/тежка/неблагодарна работа, роб (и прен.)
II. v върша черна/скучна/тежка/неблагодарна работа, опъвам, робувам, работя като роб
to DRUDGE and slave робувам

drudgery ['drʌdʒəri]
n черна/неблагодарна/тежка/скучна работа, робски труд, робия

drug [drʌg]
I. 1. лекарство, лек
2. наркотично средство, наркотик
залежала стока (и DRUG on the market)
II. 1. слагам наркотик в (храна, питие)
2. вземам/употребявам наркотици, давам (някому) наркотично средство, упоявам (и прен.)

drug-addict ['drʌg,ædikt]
n наркоман

drug-fiend ['drʌg,fi:nd]
n наркоман

drugget ['drʌgit]
n груба вълнена филцована материя за черги

druggist ['drʌgist]
1. аптекар, дрогерист
2. ам. собственик на магазин за лекарства и други дребни стоки

drug-habit ['drʌghæbit]
n наркомания

drugstore ['drʌgstɔ:]
n ам. магазин за санитарни материали, лекарства, дребни стоки, закуски и пр.
DRUGSTORE cowboy лентяй, който се навърта около такива магазини, младеж, облечен като каубой (без да е бил някога каубой)

drug-traffic ['drʌg,træfik]
n търговия с наркотици

druid ['dru:id]
1. друид (древнокелтски жрец)
2. член на дружество за поддържане на келтската народна култура

druidess ['dru:idis]
ж. р. от druid

Druidic [dru:'idik]
a друидски

Druidical [dru:'idikəl]
a друидски

Druidism ['dru:idizm]
n друидизъм (религиозна система на древните келти в Галия, Британия и Ирландия)

drum [drʌm]
I. 1. барабан, тъпан
to beat the DRUM бия барабан (и прен.), правя реклама
2. биене на барабан (и), думкане на тъпан, барабанене
3. анат. тъпанче, зоол. слухова ципа
4. тех. барабан, цилиндър
5. бидон
6. арх. барабан (на купол), цилиндричен блок за колона
7. drum-fish
II. 1. бия/удрям/думкам барабан/тъпан
2. барабаня, удрям, тропам, чукам
3. бръмча (за насекомо)
DRUM ming in the ear бръмчене/бучене в ушите
4. ам. създавам/събуждам интерес
to DRUM for customers правя реклама (на стока)
5. призовавам, събирам (като) с барабан
to DRUM something into someone ('s head) набивам нещо в главата на някого, с мъка научавам някого на нещо
to DRUM something into someone's ears прен. проглушавам ушите на някого с нещо
drum out изгонвам позорно, воен. изгонвам от полка/деградирам с биене на барабан
drum together събирам/свиквам с биене на барабан
drum up събирам (с барабан), воен. свиквам войници/новобранци, ам. събирам, търся (купувачи)
sl. правя чай в туристическо канче, ам. измислям, изнамирам
III. 1. тесен хълм/хребет
2. геол. тесен ледников нанос

drumbeat ['drʌmbi:t]
1. биене на барабан, думкане на тъпан
2. ам. шумно рекламирана/защищавана кауза

drumbeater ['drʌmbi:tə]
n ам. ревностен защитник на кауза

drumfire ['drʌmfaiə]
1. воен. барабанен огън
2. остри критики
DRUMFIRE of publicity ам. шумна реклама/разгласа

drum-fish ['drʌmfiʃ]
n голяма морска риба от сем. Sciaenidae

drumhead ['drʌmhed]
1. кожа на барабан
2. горна част на барабан за навиване на кабели
DRUMHEAD court martial военнополеви съд

drumlin ['drʌmlin]
вж. drum

drum major ['drʌm'meidʒə]
n (ж. р. -majorette) старши полкови барабанчик, тамбурмажор

drummer ['drʌmə]
1. барабанчик
2. търговски пътник/агент
sl. крадец

drumstick ['drʌmstik]
1. палка за барабан
2. бутче (на пиле и пр.)

drunk [drʌŋk]
I. вж. drink
II. 1. пиян
to get DRUNK напивам се
as DRUNK as a lord/a fish/a fiddler/an owl/ам. a boiled egg пиян-залян
2. пиян, опиянен (with от)
III. 1. юр. човек, подведен за пиянство
2. пиян човек
sl. запиване
to be on the DRUNK запивам се

drunkard ['drʌŋkəd]
n пияница, алкохолик

drunken ['drʌŋkən]
1. пиян, който пие/пиянствува
2. пиянски

drunkenness ['drʌŋkənnis]
n пияно състояние, пиянство

drunkometer [drʌŋ'kɔmitə]
n уред за проверка дали шофъорът е пил алкохол

drupe [dru:p]
n бот. плод с костилка

drupelet ['dru:p]
n бот. костилчесто плодче (съставна част от сложен плод)

druse ['dru:z]
n минер. друза

dry [drai]
I. 1. сух, изсъхнал, пресъхнал
DRY land суша (земя)
DRY harbour пристанище, което остава без вода при отлив
to pump a well DRY източвам всичката вода от кладенец
to wring DRY изцеждам, изстисквам
to run/go DRY изсъхвам, пресъхвам (за кладенец и пр.), оставам без гориво/масло (за мотор), прен. изчерпвам се (за писател), преставам да говоря, пресеквам
DRY spell метеор. период без валежи
DRY bread/toast сух/препечен хляб без масло
2. жаден, изжаднял, който причинява жажда/кара на вода
to be/feel DRY жаден/изжаднял съм
3. ист. сух (който забранява продажба и употребa на спиртни напитки)
to go DRY въвеждам сух режим
4. сух, скучен, безинтересен, прен. ялов, непродуктивен
5. сух, студен (за маниер и пр.), необщителен, въздържан, студен, ироничен (за усмивка), неемоционален, строг (за стил и пр.)
DRY humour невъзмутим/спокоен/сдържан хумор
6. прост, гол, неукрасен (за факти и пр.)
7. сух (за процес на обработка)
DRY masonry зидария без хоросан
8. резлив, сух, който не е сладък (за питие)
DRY run разг. репетиция, учебна стрелба
II. 1. съхна, изсъхвам, суша, изсушавам, избърсвам
2. пресъхвам
пресушавам (често с up), преставам да давам мляко, прегорявам
правя (крава и пр.) да престане да дава мляко (често с up)
3. театр. забравям си репликата (и с up)
dry off изсушавам, пресушавам, изсъхвам, пресъхвам, изпарявам се
dry out изсъхвам, пресъхвам, лекувам се срещу алкохолизъм/наркомания
dry up пресушавам, правя да пресъхне (кладенец и пр.), пресъхвам (за кладенец и пр.), изсъхвам, съсухрям се (и прен.), прен. изчерпвам се, ставам безинтересен/непродуктивен, млъквам, забравям какво съм искал да кажа, карам някого да млъкне
DRY up! млъкни! стига! театр. забравям си репликата
III. 1. сухо/закрито място, сушина, закрито
2. сухо време, суша, засуха
3. привърженик на сухия режим

dryad ['draiæd]
n мит. горска нимфа, дриада

dryasdust ['draiəzdʌst]
I. a скучен, сух, педантичен
II. n сух/скучен автор, педант

dry bob ['drai,bɔb]
n ученик (в Ийтън), който играе крикет

dry-clean ['draikli:n]
v чистя химически

dry-dock ['draidɔk]
v мор. изваждам (кораб) на сух док, излизам на сух док (за кораб)

dryer ['draiə]
1. апарат за изсушаване, сешоар, сушилня
2. сикатив

dry-farming ['draifa:miŋ]
n безиригационно земеделие

dry-fly ['draiflai]
n (суха) изкуствена муха за риболов

dry goods ['drai,gudz]
n манифактура, галантерия

dryly ['draili]
adv прен. сухо, студено

dry measure ['drai,meʒə]
n мярка за обем (особ. за жито)

dryness ['drainis]
1. сухост, изсъхналост, пресъхналост
2. студенина, въздържаност (на маниер и пр.), скучност

dry-nurse ['drai,nə:s]
I. n бавачка (и прен.)
II. 1. гледам, грижа се за, бавя (дете)
2. полагам прекомерни грижи за, държа се като бавачка на

dry-point ['drai,pɔint]
n изк. (гравюра със) суха игла

dry-rot ['drairɔt]
1. болест по дърветата, която превръща дървесината им в прах
2. прен. вътрешно/морално разложение

dry-rotten ['drai,rɔtn]
1. прогнил (за дърво)
2. прен. гнил, морално разложен

dry-salt ['draisɔ:lt]
v осолявам, консервирам без саламура

dry-salter ['draisɔ:ltə]
n продавач на туршии, консерви и пр., продавач на бои, химикали и пр

dry-shod ['drai'ʃɔd]
a със сухи/ненамокрени крака

dry wall ['drai,wɔ:l]
n зид, строен без хоросан

dry walling ['drai,wɔ:liŋ]
n зидария без хоросан

dual ['dju:əl]
a двоен, двойствен (и грам.), състоящ се от две части
DUAL carriageway шосе с две платна
DUAL control общ/съвместен контрол/управление
attr авт. с двойно управление (от инструктора и от този, който се учи да шофира)

dualism ['dju:əlizm]
1. duality
2. фил., рел. дуализъм, двубожие

duality [dju:'æliti]
n двойственост

dualize ['dju:əlaiz]
v разделям на две, считам за двоен

dual-purpose ['dju:əl,pə:pəs]
a смесен (за влак и пр.)

dub [dʌb]
I. 1. посвещавам в рицарско звание (и to DUB someone a knight)
2. наричам, кръщавам, прекоросвам
3. мажа, намазвам
4. приготвям (изкуствена муха за риболов)
5. отрязвам гребена и обиците (на петел)
6. ам. мушкам, смушквам
7. ам. сп. удрям/изпълнявам лошо, прен. оплесквам, изпортвам
II. 1. озвучавам/дублирам на друг език
2. прибавям звукови ефекти
3. презаписвам (звукозапис)
4. комбинирам в един запис (напр. живо предаванe и запис)

dubbin ['dʌbin]
n смазка за кожи

dubbing ['dʌbiŋ]
n смазка за кожи

dubiety [dju'baiəti]
n несигурност, колебание, съмнение

dubious ['dju:biəs]
1. несигурен, колеблив
to be DUBIOUS of/about не съм сигурен в/за
2. съмнителен, подозрителен, несигурен, на който не може да се разчита

dubiousness ['dju:biəsnis]
1. несигурност, несигурен характер (на резултат и пр.)
2. съмнителност, подозрителност, dubiety

dubitable ['dju:bitəbl]
a книж. съмнителен, несигурен, подозрителен

dubitate ['dju:biteit]
v книж. колебая се

dubitative ['dju:bitətiv]
a колеблив, който изразява съмнение

ducal ['dju:kəl]
a херцогски, (подобаващ) на херцог/дук

ducat ['dʌkət]
n дукат (монета)
pl разг. пари

duchess ['dʌtʃis]
1. херцогиня, дукеса
2. шег. важна дама
3. sl. съпруга, половинка, майка
4. вид хартия за писма
5. вид покривна плоча

duchesse ['dʌtʃis]
n вид тежък атлаз
DUCHESSE lace вид брюкселска дантела
DUCHESSE potatoes картофени кюфтета
DUCHESSE set покривка/покривчици за тоалетна маса

duchy ['dʌtʃi]
n владение на херцог/дук, херцогство

duck [dʌk]
I. 1. патица (Anas)
2. прен. пиле (нце), душа, душичка (като обръщение и DUCKs, DUCKy)
DUCK of a child сладко дете, сп. нулев резултат
to break one's DUCK отбелязвам първата си точка/гол
like a (dying) DUCK in a thunderstorm слисан, смаян, изплашен, безпомощен
it glances off him like water off a DUCK's back все едно, че нищо не си му казал/нищо не е станало, от едното влиза, от другото излиза
to take to something like a DUCK to water лесно свиквам/лесно се справям с нещо, много обичам нещо
to make/play DUCKs and drakes хвърлям плоски камъчета по вода, така че да подскачат
to make DUCKs and drakes of, to play DUCKs and drakes with пропилявам
lame DUCK човек, на когото не върви, неудачник
фалирал човек, defaulter, разнебитен/негоден кораб/самолет и пр.
sitting DUCK удобен/лек прицел за подигравка/критика и пр.
DUCK soup sl. лесна работа
II. 1. док (плат)
2. рl дочени панталони
III. n воен. разг. камион амфибия
IV. 1. навеждам (се) бързо, свивам се (за да избегнa удар и пр.), покланям се леко, спускам се бързо
2. гмуркам (се), потапям (се), топвам (се), разг. измъквам се (от отговорност и пр.), офейквам
V. 1. бързо навеждане, свиване, спускане
2. топване, натопяване, гмуркане

duckbill ['dʌkbil]
1. n зоол. птицечовка (и duck-billed Platypus)
2. ам. вид риба (Polyodon spathula)

duck-board ['dʌkbɔ:d]
n обик. pl дъсчена настилка/пътека в окоп, блатисто място и пр

duck-hawk ['dʌkhɔ:k]
1. n зоол. тръстиков блатар (Circus aeruginosus)
2. ам. сокол

ducking ['dʌkiŋ]
n неволно/насилствено потапяне във вода
to give someone a DUCKING окъпвам някого (на шега или като наказание)
the rain gave us/we got a good DUCKING дъждът хубаво ни окъпа

ducking-stool ['dʌkiŋ,stu:l]
n ист. столче, прикрепено към дълъг прът, с което се потопявали във вода дребни нарушители, свадливи жени и пр

duckling ['dʌkliŋ]
n пате (нце)

duckmole ['dʌkmoul]
вж. duckbill

duck's egg ['duks'eg]
вж. duck

duck's meat ['dʌksmi:t]
вж. duckweed

duckweed ['dʌkwi:d]
n бот. водна леща (Lemna minor)

ducky ['dʌki]
I. вж. duck
II. a разг. сладък, мил, хубав, чудесен, прекрасен

duct ['dʌkt]
I. 1. канал, проток, тръба (и анат.)
2. бот. трахея
II. v провеждам през канал/проток

ductile ['dʌktail]
1. еластичен, ковък
2. мек, пластичен (за глина и пр.), податлив

ductility [dʌk'tiliti]
1. еластичност, ковкост
2. мекота, пластичност, податливост, послушание

ductless ['dʌktlis]
a анат. без външен канал, с вътрешна cекреция

dud [dʌd]
I. a разг. некадърен, калпав, лош, несполучлив, фалшив
II. 1. неизбухнал снаряд
2. чек без покритие, нещо несполучливо/калпаво/фалшифицирано, боклук, несполука, неуспех, некадърник

dude [dju:d]
1. n sl. конте, позъор
2. ам. курортист в ранчо

dude ranch ['dju:d'ræntʃ]
n ам. ранчо, пригодено за летовници

dudgeon ['dʌdʒən]
n яд, гняв, възмущение
in high/deep/great DUDGEON разярен, дълбоко възмутен

duds [dʌdz]
n pl разг. вехти дрехи, дрипи, парцали

due [dju:]
I. 1. фин., обик. predic дължим, платим, който трябва да се плати
bills still DUE още неизплатени сметки
to fall/become DUE изтича падежната дата (за дълг)
DUE date падежна дата
2. надлежен, дължим, подобаващ, съответен, справедлив, заслужен
the respect DUE to older people уважението, което дължим на възрастните
it is DUE to him to say that дължим/трябва/справедливо е да кажем за него, че
to give someone DUE warning предупреждавам някого своевременно/надлежно
to take DUE measures вземам съответните/нужните мерки
in DUE form както трябва/е редно, съответно, по установената форма
after DUE consideration след надлежно/задълбочено обмисляне/обсъждане
in DUE course/time когато му дойде времето
to get one's DUE reward получавам заслужена награда
3. predic който се очаква, който трябва (да пристигне и пр.)
the train is DUE at 5 влакът трябва да пристигне в пет часа
he was DUE to come today той трябваше да дойде днес
4. дължащ се, причинен, който се дължи (to на, от)
what is it DUE to? на какво се дължи това
5. DUEto ам. поради
II. 1. това, което се дължи/полага, дължимото, полагаемото, заслуженото, право
to claim one's DUE търся правото си
to give someone his DUE справедлив съм към някого
2. обик. рl такса, налог, членски внос
III. adv (на) право
to sail DUE east плувам (на) право на изток
DUE north wind вятър, който духа (направо) от север

duel [dju:əl]
I. n дуел, двубой, състезание, борба
to fight a DUEL дуелирам се, бия се на дуел
II. v (-ll-) дуелирам се, бия се на дуел

dueller ['djuələ]
n участник в дуел

duellist ['djuəlist]
n участник в дуел

duenna [dju'enə]
n гувернантка, компанъонка (на младо момиче)

duet [dju'et]
1. муз. дует
2. разговор, диалог, двойка, двама души

duettist [dju'etist]
n участник в дует

duff [dʌf]
I. 1. plum DUFF
2. въглищен прах, гнили листа в гора
II. 1. преправям стари дрехи/стара стока, фалшифицирам
2. крада добитък и сменям клеймото му, сбърквам, изпортвам, оплесквам, сп. удрям неправилно
to DUFF up набивам, напердашвам
III. 1. a калпав, фалшифициран
2. n калпава/фалшифицирана стока, боклук

duffel ['dʌfl]
1. дебел мъхест вълнен плат
2. ам. eкип за туризъм и пр
DUFFEL bag цилиндричен брезентов чувал
DUFFEL coat палто с качулка

duffer ['dʌfə]
1. некадърник, вързан/нескопосан човек (at), (стар) глупак
2. фалшифицирана монета, нещо малоценно, боклук, нерентабилна мина, австр. крадец на добитък

duffle ['dʌfl]
вж. duffe

dug [dʌg]
I. вж. dig
II. n циц (к) а, бозка (на животно), виме

dugong ['dju:gɔŋ]
n зоол. голямо морско тревопасно животно

dugout ['dʌgaut]
1. лодка от издълбан дънер
2. зeмлянка
sl. ветеран, стара кримка

duiker ['daikə]
I. n зоол. малка юж. -афр. антилопа (Сеphalopus)
II. n зоол. юж. -афр. дяволица (от рода Phalacrocorax)

duke [dju:k]
1. херцог, дук
2. sl. обик. pl ръка, юмрук, вид череша, вишнап

dukedom ['dju:kdəm]
1. титла на херцог
2. duchy

dulcet ['dʌlsit]
a сладък, мелодичен, нежен

dulcify ['dʌlsifai]
v книж. подслаждам (и прен.)

dulcimer ['dʌlsimə]
n муз. цимбал

dull [dʌl]
I. 1. тъп, бавно схващащ
2. тъп (за болка), тъп, глух (за звук)
3. притъпен, нечувствителен (за сетива)
4. матов, без блясък, слаб, загасващ, мъждукащ, мъглив, облачен, сив
5. скучен, отегчителен, еднообразен, монотонен
as DULL as dish/ditch-water съвсем/ужасно скучен
6. тъжен, потиснат, унил, мрачен
7. търг. мъртъв, слаб (за сезон, пазар), който не се търси (за стока, акции)
8. тъп, изтъпен (за острие)
II. 1. затъпявам (ум), притъпявам (се), отслабям, отслабвам (за усет, болка, чувство), заглушавам, правя глух (звук)
2. притъпявам (острие)
3. замъглявам (се), потъмнявам, губя блясъка си
to DULL the edge of притъпявам, намалявам ефекта на, правя безинтересен

dullard ['dʌləd]
n тъпак, тъпанар

dullness ['dʌlnis]
1. тъпост, тъпота (на ума)
2. тъпота (на болка), глухота, притъпеност (на звук)
3. нечувствителност, притъпеност (на сетива)
4. матовост, липса на блясък, затъмненост, мъглявина, сивота
5. скучност, отегчителност, еднообразие, монотонност
6. тъжно/потиснато/мрачно настроение, униние
7. търг. застой, стагнация
8. тъпост, притъпеност (на острие)

dull-witted ['dʌl'witid]
a тъп, бавно схващащ

dulse [dʌls]
n бот. вид ядивно морско водорасло (Rhodymenia palmata)

duly ['dju:li]
1. съответно, надлежно, както подхожда/подобава, както му е редът
2. навреме

dumb [dʌm]
1. ням, безмълвен, безсловесен
онемял, занемял (with от)
the DUMB millions безгласните/безправните народни маси
to be DUMB about/on/concerning мълча/не казвам нищо по (даден въпрос)
to strike someone DUMB карам някого да онемее (от страх и пр.)
2. без струни (за пиано), без звук (за клавиш), мор. без мачти/платна, разг. тъп, глупав, скучен
DUMB cluck sl. глупак, тъпак

dumb-bell ['dʌmbel]
1. cn. гира
2. sl. глупак, тъпак

dumb-bells n pl гири

dumbfound [dʌm'faund]
v смайвам, слисвам, втрещявам

dumbhead ['dʌmhed]
n глупак, тъпак

dumbness ['dʌmnis]
1. немота, мълчание, безмълвие, тишина
2. глупост, тъпота

dumbshow ['dʌmʃou]
n пантомима
in DUMBSHOW като в пантомима, без думи, с жестове

dumb-waiter ['dʌmweitə]
1. масичка за сервиране с колелца
2. въртящ се съд с няколко разпределения за различии ястия, ам. кухненски асансъор

dum-dum ['dʌmdʌm]
n дум-дум (куршум)

dumfound [dʌm'faund]
вж. dumbfound

dummy ['dʌmi]
I. 1. манекен (шивашки и пр.), бутафория, макет (и печ.), сляпа врата/прозорец, чучело, чучула (за стрелба)
tailor's DUMMY шивашки манекен, прен. конте, франт
2. биберон залъгалка
3. прен. манекен, чучело, подставено/фиктивно лице, марионетка, чуждо оръдие
4. ам. глупак, мълчаливeц, ням човек
5. бридж мор
to sell the DUMMY футбол финтирам
II. 1. фалшив, неистински, подставен, фиктивен
DUMMY boxes кутии макети
2. учебен
DUMMY tank учебен танк, модел/макет на танк
DUMMY run изпробване (на машина и пр.)
III. 1. сп. лъжа противника (при футбол)
2. печ. макетирам (често с up)
3. to DUMMY up мълча си, трая си

dump [dʌmp]
I. 1. бунище
2. куп шлака/сгурия/глина/руда и пр., воен. временен склад за муниции, припаси и пр., прен. дупка, грозно/неприветливо място/жилище/здание
II. 1. стоварвам (се), тръсвам (се), изтърсвам (се)
2. изхвърлям (смет), разтоварвам, обръщам (вагонетка и пр.), складирам (муниции и пр.), ик. правя дъмпинг, разг. изоставям, зарязвам, отървавам се (от)

dumper ['dʌmpə]
1. обръщащ се/саморазтоварващ се камион/вагон, самосвал
2. разтоварач

dumpiness ['dʌmpinis]
n набитост

dumping ['dʌmpiŋ]
1. стоварване, разтоварване
2. ик. дъмпинг

dumpish ['dʌmpiʃ]
a мрачен, прен. кисел

dumpling ['dʌmpliŋ]
1. кнедла, галушка
2. дундъо, дунда, кюфте

dumps [dʌmps]
I. n pl мрачно настроение
to be (down) in the DUMPS нямам настроение, мрачен съм
II. n pl sl. пари

dumpy ['dʌmpi]
I. a тантурест, трътлест
II. 1. dumpling
2. порода кокошка с къси крака, чадър с къса дръжка, вид мека табуретка

dun [dʌn]
I. 1. сиво-кафяв
2. поет. тъмен, (су) мрачен
II. 1. сиво-кафяв кон
2. вид изкуствена муха за риболов
III. 1. настойчив кредитор
2. агент, който събира дългове, настойчиво искане да се изплати дълг
IV. v (-nn-) настоявам да ми се плати дългът, врънкам (някого) да си плати дълга

dunce [dʌns]
n тъпак, кретен

dunderhead ['dʌndəhed]
n тъпак, глупак, тъпанар

dundreary [dʌn'driəri]
DUNDREARY whiskers (дълги) бакенбарди

dune [dju:n]
n дюна

dung [dʌŋ]
I. n животински/оборски тор
II. 1. отделям изпражнения (за животно)
2. торя (с оборски тор)
III. вж. ding

dungaree [dʌŋgə'ri:]
1. док, джинсов плат
2. pl работен комбинезон от док, джинси

dung-beetle ['dʌŋbi:tl]
n торен бръмбар (Scarabeus)

dungeon ['dʌndʒən]
I. 1. (подземен) затвор, тъмница, зандан
2. donjon
II. v затварям/хвърлям в тъмница

dunghill ['dʌŋhil]
1. торище, бунище
2. мизерия, нищета, унизително положение
to die DUNGHILL умирам безславно

duniewassal [dju:ni'wɔsl]
n шотл. дребен благородник

duniwassal [dju:ni'wɔsl]
n шотл. дребен благородник

dunk [dʌŋk]
1. топя (хляб и пр.) в яденето
2. потапям

Dunkirk [dʌŋ'kə:k]
1. геогр. Дюнкерк
2. прен. бързо/отчаяно отстъпление, изоставяне на позиции

dunlin ['dʌnlin]
n зоол. алпийски брегобегач (Tringa alpina)

dunnage ['dʌnidʒ]
1. n мор. дънедж (помощни и постелъчни материали)
2. личен багаж (на моряк)

dunno [dʌ'nou]
вж. sl. i don't know

duo ['dju:ou]
1. муз. дует
2. двойка артисти/комедианти и пр., дуо

duodecimal [,dju:ou'desiməl]
I. a дванадесетичен
II. 1. n дванадесетина (част)
pl мат. дванадесетична система

duodecimo [,dju:ou'desimou]
n печ. (книга с) формат 1/

duodenal [,dju:ou'di:nəl]
a анат. на дванадесетопръстника

duodenum [,dju:ou'di:nəm]
n анат. дванадесетопръстник

duologue ['duəlɔg]
n диалог (особ. театр.)

dupability [,dju:pə'biliti]
n лековерие

dupable ['dju:pəbl]
a лековерен

dupe [dju:p]
I. n лековерен човек, будала
to be the ready DUPE of someone лесно се оставям да ме излъже някой
II. v мамя, измамвам, лъжа, излъгвам, подхлъзвам

dupery ['dju:pəri]
n измама, лъжа, подхлъзване

duple ['dju:pl]
1. DUPLE ratio отношение 2 към 2
2. муз. двуделен (за такт)

duplex ['dju:pleks]
I. a двоен, двуетажен (за апартамент), за две семейства (за къща)
II. n къща близнак

duplicate ['dju:plikət]
I. 1. a двоен, удвоен
2. точно наподобяващ, който е дубликат/копие на нещо
3. резервен, запасен (за части)
II. 1. дубликат, копие
in DUPLICATE в два екземпляра
2. копие, точно съответствие
3. синоним
4. рl резервни/запасни части
II. 1. удвоявам
2. правя/издавам/снимам копие от, преписвам, вадя/изваждам няколко екземпляра от, размножавам на циклостил и пр

duplicating-machine ['dju:plikeitiŋmə'ʃi:n]
n копирна машина

duplication [,dju:pli'keiʃn]
1. удвояване, удвоение
2. снимане/вадене на копие, размножаване, дубликат, копие

duplicator ['dju:plikeitə]
вж. duplicating-machine

duplicity [dju:'plisiti]
n двуличие, лицемерие

durability [djuərə'biliti]
1. трайност, стабилност
2. продължителност

durable ['djuərəbl]
I. 1. траен, здрав (за материя и прен.)
2. продължителен, дълготраен
II. n pl стоки/вещи с голяма трайност (напр. коли, домакински уреди и пр.)

durance ['djuərəns]
n поет. пленничество, затвор
in DURANCE vile в мрачна тъмница

duration [djuə'reiʃn]
n продължителност, времетраене, срок на валидност, муз. трайност (на нота)
of short DURATION краткотраен, кратковременен
a for the DURATION разг. докато трае войната, докато нещата са такива, каквито са, за дълго време

durative ['djuərətiv]
a грам. изразяващ продължително действие

duress [djuə'res]
1. затвор, лишаване от свобода
2. юр. принуда
to act under DURESS действувам под натиск/по принуда/при законна самоотбрана

during ['djuəriŋ]
prep през (време на), в продължение/течение на, по време на, при
DURING the day през деня, денем
DURING the night през нощта, нощем, нощно време

durmast ['də:ma:st]
n бот. горун, зимен дъб (Quercus sessiliflora)

durst [də:st]
вж. dare

dusk [dʌsk]
I. n мрачина, здрач, полумрак, сумрак
привечер, at DUSK по здрач, привечер, на мръкване
II. 1. здрачен, сумрачен
2. тъмен, неясен, мургав
III. 1. смрачава се, тъмнее
2. помрачавам, хвърлям сянка върху

dusky ['dʌski]
1. тъмен, мрачен
2. мъгляв, неясен, тъмен, мургав, с негърска кръв, мрачен, тъжен

dust [dʌst]
I. 1. прах
to throw DUST in someone's eyes прен. хвърлям прах в очите на някого
to shake the DUST off/from one's feet отърсвам праха от нозете си, прен. отивам си възмутен
2. смет, боклук
3. бот. прашец
4. поет. прах, тленни останки, смърт, гроб
honoured DUST тленни останки
in the DUST мъртъв
5. прах, пясък (от минерали, злато и пр.)
gold DUST златен прах
sl. пари
6. sl. пари
7. разг. бъркотия, шум (отевица)
to kick up/raise a DUST правя сцена/скандал, дигам гюрултия
to bite/lick the DUST падам убит/ранен (на бойното поле)
to lick the DUST унижавам се
DUST and ashes прен. прах и пепел
to be DUST and ashes to someone прен. мъртъв съм за някого
in the DUST and heat of battle в разгара на боя
II. 1. поръсвам, наръсвам (със захар, брашно и пр.)
2. напрашвам, посипвам с прах
3. бърша/избърсвам/изтупвам праха от
4. къпя се в праха (за птичка)
5. пръскам (растение с химикали), напудрям (се)

dustbin ['dʌstbin]
n кофа/сандък за смет

dust bowl ['dʌst'boul]
n пустинна облаcт, където стават пясъчни бури

dust-brand ['dʌstbrænd]
n бот. главня, ръжда (по житатa)

dust-cart ['dʌstka:t]
n кола за смет, боклукчийска кола

dust-catcher ['dʌstkætʃə]
n прахоуловител, обезпрашител

dust-coat ['dʌstkout]
n лека горна дреха, която предпазва от прах

dust-collector ['dʌstkə,lektə]
n прахоуловител

dust-colour ['dʌst,kʌlə]
n пепелявосив цвят

dust-cover ['dʌst,kʌvə]
1. обложка (на книга)
2. калъф (на мебел)

dust-destructor ['dʌstdis,trʌktə]
n пещ за изгаряне на смет

dust-devil ['dʌst,devil]
n пясъчна вихрушка

duster ['dʌstə]
1. парцал/бърсалка за прах
2. човек, който бърше прах
3. сито (за ръсене на захар и пр.), пулверизатор, пръскачка (за химикали и пр.)
4. ам. dust-coat
5. ам. dust storm

dustily ['dʌstili]
adv с/сред (много) прах

dustiness ['dʌstinis]
n напрашеност, прах

dusting ['dʌstiŋ]
1. наръсване, поръсване, насипване
2. бърсане/избърсване на прах
sl. пердах, лобут, мед. антисептичен прах за рани

dust-jacket ['dʌst,dʒækit]
вж. dust-cover

dustman ['dʌstmən]
1. боклукчия
2. сънчо

dust-pan ['dʌstpæn]
1. n лопата за смет
2. v бърша праха на

dust-proof ['dʌstpru:f]
a прахонепроницаем, защитен от прах

dust-sheet ['dʌstʃi:t]
n покривка на мебел срещу прах

dust-shot ['dʌstʃɔt]
n най-дребните сачми

dust-sleeve ['dʌstsli:v]
n наръкавник

dust-storm ['dʌststɔ:m]
n пясъчна буря

dust-up [dʌst'ʌp]
n разг. кавга, разправия, сбиване

dusty ['dʌsti]
1. (на) прашен, изпрашен
2. пепеляв, сиво-кафяв, разг. скучен, сух
it's not so DUSTY бива го, не е толкова лошо, не е за изхвърляне

dusty miller ['dʌsti'milə]
1. вид градинска иглика (Primula auricula)
2. вид изкуствена муха за риболов

Dutch [dʌtʃ]
I. 1. холандски, нидерландски
2. ост. немски
DUTCH auction търг, при който цената постепенно се намалява, докато се яви купувач
DUTCH bargain сделка, изгодна само за едната страна
DUTCH barn голям навес за сено и пр.
DUTCH cap холандска дамска шапка, халка срещу забременяване
DUTCH clover бяла детелина (Trifolium repens)
DUTCH comfort/consolation слабо утешение
DUTCH concert разбъркано/нестройно пеeне, шум, гюрултия
DUTCH courage смелост, придобита след напиване
DUTCH defence привидна защита
DUTCH feast гуляй, на който домакинът първи се напива
DUTCH lunch/supper/treat обед и пр., на който всеки сам си плаща
to go DUTCH плащам своята част от яденето/пиенето
DUTCH pink s1. кръв
DUTCH oven приспособление за печене на месо на открит огън
DUTCH rush зимен хвощ (Equisetum hyemale)
DUTCH wife тръстикова рамка за подпиране на краката в креват
to talk to someone like a DUTCH uncle чета някому морал
II. 1. холандски език, ост. немски език
2. the DUTCH pl холандците, ост. германците, немците
that beats the DUTCH не e възможно, и таз хубава, хайде де
double DUTCH неразбран говор, безсмислици
in DUTCH в немилост, на зор
his DUTCH is up ам. ядосан е

Dutchman ['dʌtʃmən]
1. холандец, ост. германец, немец
well, I'm a DUTCHMAN и таз хубава/добра, не може да бъде
or I'm a DUTCHMAN, I'm a DUTCHMAN if да не съм човек, ако
2. ам. приспособление за прикриване/отстраняване на структурни дефекти, мор. холандски кораб

dutchman's breeches ['dʌtʃmənz'britʃiz]
1. вид пролетно цвете (Dicentra cucullaria)
2. къс синъо небе (признак, че ще се оправи времето)

Dutchwoman ['dʌtʃwumən]
1. xoландка
2. ост. германка, немкиня

duteous ['dju:tiəs]
a (изпълнен) със съзнание за дълг, покорен, послушен

dutiable ['dju:tiəbl]
a обмитяем

dutiful ['dju:tiful]
a покорен, послушен, верен, предан

duty ['dju:ti]
1. дълг
морално/правно задължение (to към)
to do one's DUTY by/to someone изпълнявам дълга си към някого
I shall make it my DUTY/a point of DUTY to считам за свой дълг да
as in DUTY bound както повелява дългът, както е редно
DUTY call/visit официално посещение
2. уважение, почит, подчинение, покорство
in DUTY to your wishes търг. в изпълнение на Вашето желание/искане
3. задължение, обязаност, служба
to enter upon/to take up one's duties встъпвам в длъжност, поемам службата си
to do DUTY for something служа за/вместо нещо
4. воен., мор., уч. дежурство, пост, наряд, ам. военна служба
to be on DUTY дежурен съм
to be off DUTY не съм дежурен, свободен съм от дежурство/наряд
5. мито, налог, данък
to take the DUTY off goods освобождавам стоки от мито
DUTY paid обмитен
6. тех. полезно действие (на машина), рандеман, мощност
7. attr дежурен

duty-free ['dju:ti,fri:]
a свободен от мито, не подлежат на обмитяване
DUTY-FREE shop магазин, където се купуват стоки без мито

dwale [dweil]
n бот. старо биле, беладона

dwarf [dwɔ:f]
I. 1. джудже, мъниче, малко/дребно растение/животно
2. мит. гном, пигмей
II. a малък, дребен, недоразвит
III. 1. спирам/прекъсвам развитието на
2. правя да изглежда малък/дребен/нищожен

dwarfed [dwɔ:ft]
a закърнял, недоразвит

dwarfish ['dwɔ:fiʃ]
1. малък, дребен, като джудже
2. недоразвит, осакатен (за ум и пр.)

dwell [dwel]
I. 1. живея (at, in)
2. постоянно мисля за, не забравям (on), спирам, задържам (поглед и пр.)
спирам се (on на, върху), оставам, не напускам (за мисъл, надежда и пр.)
the memory DWELLs with me този спомен не ме напуска
to let one's thoughts DWELL on something спирам мисълта си на/мисля за нещо
to DWELL on a fact спирам се/обръщам внимание на даден факт
to DWELL on a note муз. задържам нота, спирам се, колебая се (за кон-пред скок)
II. 1. краткотрайно, равномерно прекъсване на работа на машина
2. колебание пред скок (на кон)

dweller ['dwelə]
1. жител, обитател
2. кон, който се колебае пред скок

dwelling ['dweliŋ]
1. жилище, дом, къща
2. живеене, обитаване, муз. задържане на нота

dwelling-place ['dweliŋpleis]
n жилище

dwelt [dwelt]
вж. dwell

dwindle ['dwindl]
1. намалявам се, смалявам се, свивам се
топя се, стопявам се (от болеcт, старост) (често с away)
to DWINDLE to nothing изчезвам, прен. стопявам се
2. губя значението/влиянието си, упадам, западам
dwindling fame загасваща слава

dyad ['daiæd]
1. двойка, чифт
2. хим. двувалентен елемент

dyarchy ['daia:ki]
вж. diarchy

dye [dai]
I. n боя (за платове и пр.), багрилно вещество
a of the deepest/blackest DYE най-долнопробен, от най-лошия вид/тип
II. 1. боядисвам (чрез топене в течност), боядисвам се, ловя боя
to DYE in the grain/wool боядисвам преди обработването/тъкането
2. поет. обагрям, оцветявам

dyeing ['daiiŋ]
1. боядисване
2. бояджийство

dyer ['daiə]
n бояджия

dyer's broom ['daiəzbrum]
n бот. желтуга (Genista tinctoria)

dyer's green weed ['daiəzgri:nwi:d]
1. n бот. dyer's broom
2. резеда (Reseda luteola)

dyer's weed ['daiəzwi:d]
1. n бот. dyer's broom
2. резеда (Reseda luteola)

dye-works ['daiwə:ks]
n бояджийница, бояджийска paботилница

dying ['daiiŋ]
I. 1. умиращ, загиващ, пропадащ
2. предсмъртен, последен
till one's DYING day до смъртта си, чезнещ, отпаднал, премалял, примрял
II. n умиране, смърт

dyke [daik]
вж. dike

dynamic [dai'næmik]
I. 1. динамичен, динамически
2. прен. динамичен, енергичен, активен, действен
DYNAMIC force динамизъм, действеност, действена сила, мед. функционален
II. n движеща сила

dynamical [dai'næmikl]
a динамически

dynamics [dai'næmiks]
1. динамика
2. движеща/действена сила, енергия

dynamism ['dainəmizm]
n сила, динамизъм (и фил.)

dynamist ['dainəmist]
n фил. привърженик на динамизма

dynamite ['dainəmait]
I. 1. динамит
2. разг. нещо опасно, нещо, което крие опасност
II. v взривявам с динамит

dynamitic [dainə'mitik]
a динамитен, силно експлозивен

dynamo ['dainəmou]
n динамо (машина), динамогенератор
a human DYNAMO много енергичен човек, огън човек

dynast ['dainæst]
n наследствен владетел, крал, член на династия

dynasty ['dainəsti]
n династия

dyne [dain]
n фuз. дина

dysenteric [disin'terik]
n мед. дизентериен

dysentery ['disintri]
n мед. дизентерия

dysfunction [dis'fʌŋkʃn]
n мед. нарушена функция, дисфункция

dysgenic [dis'dʒenik]
a влошаващ расата

dyslogistic [dislə'dʒistik]
a неблагоприятен, неодобрителен

dyspepsia [dis'pepsiə]
n мед. разстройство в храносмилането, диспепсия, киселини в стомаха

dyspeptic [dis'peptik]
I. 1. мед. дължащ се на/отнасящ се до диспепсия, страдащ от диспепсия/разстройство в храносмилането
2. кисел, мрачен, намусен
II. n мед. човек, който страда от диспепсия/разстройство в храносмилането

dysphoria [dis'fɔ:riə]
n мед. дисфория

dystopia [dis'toupiə]
n въображаемо място, където всичко е от лошо по-лошо

e [i:]
I. 1. буквата Е
2. муз. ми

each [i:tʃ]
I. 1. вcеки (един), всекиго, всекиму
EACH (one) of us всеки (един) от нас, ние всички, всички ние
EACH and every/all всеки/всички до един
2. EACH other един друг, взаимно (за двама)
for EACH other един за друг
they love EACH other обичат се
EACH to EACH мат. един на друг
triangles equal EACH to EACH взаимно равни триъгълници
II. adv по
give the boys an apple EACH дай на момчетата по една ябълка
two EACH of по един (брой) от

eager ['i:gə]
a който има силно желание/гори от нетърпениe, нетърпелив
готов (to с inf), пламенен, ревностен, страстен
жаден, алчен (for)
to be EAGER to please старая се/мъча се да се харесам
to be too EAGER to accept приемам с прeкалена готовност
to be an EAGER student of ревностно изучавам
to be in EAGER pursuit of преследвам ревностно/ожесточено

eager beaver ['i:gə'bi:və]
n разг. прекалено усърден/амбициозен човек

eagerness ['i:gənis]
n желание, готовност, нетърпение, страст, пламенност, енергия, ревност, жажда, алчност

eagle ['i:gl]
1. орел (Aquila)
golden EAGLE царски орел
bald/American EAGLE белоглав орел
imperial EAGLE скален орел
harpy/crested EAGLE юж. ам. хищна птица
EAGLE nose, разг. EAGLE's beak орлов нос
2. орел (на герб)
double (headed) EAGLE двуглав орел
3. aм. златна монета от 10 долара
double EAGLE монета от 20 долара

eagle-eyed ['i:gl,aid]
a с орлов поглед, зорък, проницателен

eagle-owl ['i:glaul]
n бухал (Bubo maximus)

eaglet ['i:glit]
n орле

ear [iə]
I. 1. ухо (и прен.), слух
EAR specialist специалист по ушни болести
to grin from EAR to EAR ухилвам се до уши
a word in your EAR една дума насаме
for one's private EAR поверително
not for EARs polite не за благовъзпитано общество
in at one EAR and out at the other от едното влязло, от другото излязло
уour EARs must have burned/must have been tingling трябва да ca ти горели ушите (зaщото някой е говорил за тебе)
to be up to the EARs/head over EARs/over head and EARs in затънал съм до гуша/уши в
to be head over EARs in love влюбен съм до уши
to have everyone about one's EARs прен. всички са ми на главата
to be/fall by the EARs прен. хващаме се за гушата
to set by the EARs насъсквам, скарвам
to get someone up on his EARs aм. разг. ядосвам някого
to be all EARs цял съм (се превърнал в) слух
to have an EAR for music имам (музикален) слух, обичам музиката
to play by EAR свиря по слух/наизуст
to play it by EAR ам. sl. проявявам находчивост, отгатвам по нюх
to have one's EAR s open for scandal/to have itching EARs обичам клюките, слухтя за клюки
to grate upon/jar upon/offend the EAR дразня слуха
to have long EARs много съм любопитен
to have someone's EAR някой ме слуша внимателно и благосклонно
to gain/win someone's EAR успявам да накарам някого да ме изслуша
to give/lend an EAR вслушвам се, давам ухо
to give a cold EAR to, to turn a deaf EAR to отказвам да изслушам, оставам глух за
to fall on deaf EARs бивам пренебрегнат, оставам без последствие (за предупреждение, молба)
to turn a sympathetic/ready EAR to изслушвам със съчувствие
to din into/split someone's EARs проглушавам някому ушите, опявам някому
to have/hold one's EAR to the ground слухтя
to drag/pull by the EARs действувам грубо с, прилагам насилие към
wet behind the EARs младок, който има още жълто около устата
to have/hold/take by the EARs прен. държа здраво в ръцете си
to lead by the EARs прен. водя за носа
to throw someone out on his EAR разг. изхвърлям някого най-позорно
to pin someone's EARs back ам. разгромявам, разпердушинвам, напердашвам здравата
2. дръжка (на кана и пр.), ръчка
тех. ухo
3. журн. маншет, каре (на горния ъгъл на вестник с кратко съдържание на броя)
II. n клас (на жито и пр.)
corn in the EAR изкласило жито
III. v изкласявам (за жито)

ear-ache ['iəreik]
n ушебол
to have EAR-ACHE боли ме ухо

ear-cap ['iəkæp]
n наушник (на шапка)

ear-drop ['iədrɔp]
1. висяща обица
2. pl капки за уши

ear-drum ['iədrʌm]
n анат. тъпанче

eared [iəd]
I. 1. с уши
to listen open-EARED слушам внимателно/с четири уши
quick-EARED с остър слух
2. с дръжка/ръчка (за кана и пр.)
II. a в съчет. изкласил, с класове
full-EARED с пълни/тежки класове

ear-flap ['iəflæp]
1. външно ухо
2. ear-cap

earful ['iəful]
1. n разг. много/излишни приказки
2. хокане, калай

earl [ə:l]
n граф (в Англия)
Е. Marshall дворцов сановник, който урежда церемониите

ear-lap ['iəlæp]
вж. ear-flap

earldom ['ə:ldəm]
1. графска титла, графско звание
2. графско владение, графска власт

earless ['iəlis]
I. a без уши/слух, немузикален
II. a без класове, неизкласил

earlet ['iəlit]
n зоол. ушенце

earliness ['ə:linis]
1. ранен час, ранина
2. преждевременност (на смърт и пр.)
3. ранно узряванe

early ['ə:li]
I. a ран (ен)
to be EARLY идвам рано/навреме
the EARLY cock първи петли
the EARLY quiet тишината на ранното утро
in the EARLY afternoon рано след обед
EARLY bird/riser ранобудник
EARLY bird съкр. Е. В. телевизионен транслационен спътник
it's the EARLY bird that catches/gets the worm рано пиле рано пее
in (the) EARLY summer/winter в началото на лятото/зимата
EARLY door театр. влизане в театъра рано преди представлението (срещу допълнително заплащане)
EARLY closing day търг. ден, в който магазините се затварят рано
it's EARLY days yet to още е рано да, би било прибързано да
EARLY ages далечни времена
in the EARLY thirties в началото на 30-те години
of an EARLY date стар, отдавнашен
EARLY errors младежки грешки
one'sEARLY education първоначалното си образование
at an EARLY date скоро
at the earliest possible convenience/opportunity при първа възможност
II. adv рано, преждевременно, в началото
EARLY in life докато съм още млад
EARLY enough навреме
as EARLY as the 15th century още през XV век
what is the earliest you can come? кога най-рано можеш да дойдеш? EARLY on още в началото, още в най-ранен стадий

early-warning ['ə:li'wɔ:niŋ]
a предупреждаващ своевременно за нападение и пр. (за радар)

earmark ['iəma:k]
I. 1. бележа/дамгосвам на ухото (овца и пр.)
2. определям, отделям (сума и пр.) за известна цел
3. слагам белег/знак
II. n белег, дамга (на овца и пр.)

earn [ə:n]
1. печеля, спечелвам (пари, слава и пр.), докарвам си, припечелвам
EARNing capacity доходност, рентабилност
2. заслужавам

earnest ['ə:nist]
I. 1. сериозен, задълбочен, добросъвестен, ревностен
2. искрен, убеден
3. настойчив, горещ (за молба и пр.)
II. n in EARNEST сериозно, не на шега
are you in EARNEST? сериозно ли говориш? не се ли шегуваш? in real/good EARNEST сериозно, не на шега
III. 1. търг. капаро, депозит
2. разг. гаранция, залог
to give an EARNEST of one's talent давам доказателство за заложбите си
an EARNEST of more to come гаранция/залог за бъдещето, залог за добро бъдеще

earnestness ['ə:nistnis]
1. сериозност, задълбоченост, (добро) съвестност, ревност
2. искреност, убеденост
3. настойчивост

earnings ['ə:niŋz]
n pl доход, приход, заплата, припечелени пари
n pl спечелвам пари, доходи, приходи, печалба, заплата

earphone ['iəfoun]
n слушалка (на телефон, радио и пр.)

ear-piece ['iəpi:s]
n телефонна слушалка

ear-piercing ['iə,piəsiŋ]
a остър, пронизителен, оглушителен

ear-plug ['iəplʌg]
n заглушител за уши

earring ['iəriŋ]
n обица
within EARshot наблизо

ear-shell ['iəʃel]
n мида с форма на ухо

earshot ['iəʃɔt]
n within EARSHOT достатъчно близо, за да се чуе
out of EARSHOT толкова далеч, че не се чува

ear-splitting ['iəsplitiŋ]
вж. ear-piercing

earth [ə:θ]
I. 1. земя, земно кълбо, суша, свят, този свят
on (God's) EARTH по/на света, на божия свят
to tread the EARTH живея на този свят
2. земя, почва, пръст
3. дупка, леговище
to take EARTH, to go/run to EARTH скривам се в леговището си
gone to EARTH укриващ се
to run to EARTH преследвам (лисица и пр.) до дупката и, откривам дупката на, прен. откривам/намирам след дълго търсене
4. ел. заземяване, земя
dead EARTH пълно заземяване
where/how/why on EARTH? къде/защо/как по дяволите/за бога? there is no reason on EARTH няма абсолютно никаква причина
like nothing on EARTH чудноват, много странен, безобразен, противен
to come back/down to EARTH прен. слизам от облаците
to burn the EARTH aм. нося се с главоломна бързина
it costs the EARTH струва цяло състояние
II. 1. заравям, окопавам (растение) (често с up)
2. преследвам (дивеч) до дупката му
3. скривам се в дупката/леговището си
4. ел. заземявам

earth-born ['ə:θbɔ:n]
1. смъртен. човешки
2. земен, суетен (за мисли и пр.), роден от земята (за божество)

earth-bound ['ɔ:θbaund]
1. прен. земен, светски, суетен, без идеали, прозаичен, реалистичен
2. свързан нерaзривно със земята
3. движещ се към земята

earth-closet ['ə:θklɔzit]
n клозет на открито

earthen ['ə:θən]
a пръстен, глинен

earthenware ['ə:θənwɛə]
1. грънци, пръстени/глинени изделия
2. attr пръстен, глинен

earthiness ['ə:θinis]
1. пръстен цвят
2. грубост

earthliness ['ə:θlinis]
n земен/светски характер, суетност

earthling ['ə:θliŋ]
1. обитател на Земята
2. смъртен
3. земен човек, материалист

earthly ['ə:θli]
a земен, светски, суетен
nо EARTHLY reason/use абсолютно никаква причина/полза
not to have an EARTHLY chance, sl. not to have an EARTHLY нямам абсолютно никакви шансове за успех

earth-nut ['ə:θnʌt]
n фъстък

earthquake ['ə:θkweik]
1. земетръс, земетресение
2. прен. сътресение

earth sciences ['ə:θ'saiənsiz]
n науки за земята

earthshaking ['ə:θʃeikiŋ]
a прен. разтърсващ, раздрусващ, със сериозни/тежки последствия

earthwork ['ə:θwə:k]
1. насип/укрепление от пръст
2. рl изкопи

earthworm ['ə:θwə:m]
n земен/дъждовен червей (Lumbricus terrestris)

earthy ['ə:θi]
1. като земя/пръст, пръстен
2. безжизнен, студен
3. земен, светски
4. груб, животински, грубо материалистичен
of the earth EARTHY разг. груб (за човек)
EARTHY jokes цинизми, вулгарни шеги
5. естествен, непристорен, реалистичен, практичен

ear-trumpet ['iətrʌmpit]
n слухова тръба

ear-wax ['iəwæks]
n ушна кал

earwig ['iəwig]
1. зоол. щипалка (Forficula)
2. ам. разг. стоножка

ease [i:z]
I. 1. спокойствие, покой, успокоение
to be at EASE спокоен съм, не се тревожа, чувствувам се като у дома си
to be ill at EASE неспокоен съм, тревожа се, чувствувам се неловко/неудобно
to set someone at EASE успокоявам някого
to put/set someone at his EASE карам някого да се чувствува като у дома си
to take oneself EASE не се притеснявам, не си давам зор, почивам си, отдъхвам си
(stand) at EASE! воен. свободно
2. свобода, ширина, удобство, рахатлък
a little more EASE in the armholes малко по-свободно/по-широко под мишниците
3. облекчение, успокоение (на болка)
4. свободно време
5. охолство
to live a life of EASE живея охолно
6. непринуденост, естественост (на маниер, стил)
social EASE умение да се държа в обществото, непринудени обноски
7. лекота, леснина, простота
with EASE леко, лесно, без (всякакво) затруднение
II. 1. успокоявам, облекчавам (болка и пр.), намалявам, отслабвам, успокоявам се (за болка и пр.), облекчавам (болен)
2. успокоявам, разсейвам тревогите/грижите на
3. облекчавам, освобождавам (of, from)
to EASE someone of his purse разг. открадвам някому кесията
4. отпускам, разширявам (дреха и пр.), охлабвам, разхлабвам, разхалтавям, облекчавам (положение и пр.), намалявам (напрежение, скорост)
to EASE the engines мор. забавям хода
EASE her! мор. по-бавно! EASE аll! спрете! отпуснете веслата! to EASE a curve правя завой с голям радиус
5. премест вам/слагам/вдигам леко
6. търг. спадам (и с off)
ease down намалявам (се) (и за скорост)
ease off мор. отпускам, охлабвам (въже и пр.), отдръпвам (се), оттеглям (се), отдалечавам (се) от брега, оттласквам от брега, поотпускам се, започвам да работя по-малко, търг. спадам (за цени и пр.)
ease up ease off
ease off, намалявам скоростта/крачката

easeful ['i:zful]
1. спокоен
2. успокояващ, приятен
3. свободен, без работа, ленив

easel ['i:zl]
n триножник (на художник), статив, станок

easement ['i:zmənt]
1. юр. сервитутно право
2. пристройка, помощна сграда
3. жп. помощна крива

easily ['i:zili]
1. лесно
2. безспорно, несъмнено
EASILY the best несъмнено/безспорно най-добър

easiness ['i:zinis]
1. лекота, леснота
2. естественост, непринуденост, свобода (на маниери, стил и пр.)
3. спокойствие, покой
4. безгрижие, лекота

east [i:st]
I. 1. изток
on/to the EAST of на изток от
in the EAST на изток
in the EAST of England в Източна Англия
2. EAST Изток, Ориент, ам. Източните щати
the Near/Middle/Far Е. Близкият/Средният/Далечният изток
EAST, west, home is best където и да ходиш, у дома си е най-хубаво
II. a източен, ориенталски
III. adv на/към/от изток, в/от източна посока, източно
EAST of източно от

east end ['i:st'end]
n източната част на Лондон, Ийст Енд

east ender ['i:st'endə]
n жител на източната част на Лондон/Ийст Енд

Easter ['i:stə]
n Великден, Възкресение Христово
EASTER Day Великден

easterly ['i:stəli]
I. a източен, който идва от/отива към изток
II. adv към изток, източно
III. n източен вятър

eastern ['i:stən]
I. 1. източен, ориенталски
2. църк. източноправославен
II. 1. ориенталец
2. човек от източноправославната църква

easterner ['i:stənə]
n жител на Източните САЩ

easternmost ['i:stənmoust]
a най-източен

Eastertide ['i:stətaid]
n великденски празници, светлата неделя

easting ['i:stiŋ]
1. n мор. изминато разстояние в източна посока
2. курс към изток, източна посока, източно положение в координатната система

eastward ['i:stwəd]
I. a източен
II. adv към/на изток
III. n изток, източна посока

easy ['i:zi]
I. 1. лесен, лек, прост
to make things EASY улеснявам/опростявам нещата
within EASY distance/reach на удобно разстояние от, близо до
EASY of access леснодостъпен
EASY money лесно спечелени пари
EASY game/prey/mark/meat/touch прен. лесна плячка
as EASY as ABC/as shelling peas/as falling off a log/as winking съвсем лесно/просто, просто като фасул
2. удобен (за дреха)
3. спокоен
to make oneself /one's mind EASY успокоявам се, преставам да се тревожа
to be EASY in one's mind спокоен съм
4. свободен, облекчен, успокоен
his cough is getting easier кашлицата му започва да се успокоява/да се кърти
stand EASY! воен. свободно
5. непринуден, естествен, свободен, лек (за маниер, разговор и пр.), свободен, лек, плавен (за движение)
free and EASY непринуден
6. лесен, приятен (за човек, характер)
EASY on the eye разг. приятен за окото, хубавичък
7. не твърде строг, несериозен, лек
woman of EASY virtue леконравна/лека жена
I'm EASY разг. все ми е едно, нямам предпочитание
8. охолен
to live in EASY circumstance, to be/live in EASY street живея охолно
9. търг. замрял, в застой, слаб (за пазар), нисък (за цени), изгоден (за условия и пр.), който не се търси много (за стока)
prices are getting easier цените спадат
10. бавен, спокоен (за ход и пр.)
to travel by EASY stages пътувам с чести почивки
at an EASY pace бавно, спокойно
to come in an EASY first cn. лесно спечелвам първото място
II. 1. лесно, леко, без мъка
easier said than done по-лесно e да го кажеш, отколкото да го направиш, лесно е да се говори
2. спокойно, без бързане
to take things EASY не бързам, не си давам зор, не се притеснявам
to take life EASY гледам спокойно/леко на живота
to go EASY поотпускам се, не си давам зор
to go EASY on someone щадя някого, снизходителен/внимателен съм към някого
(go) EASY on the wine не пий/не си наливай толкова вино
EASY does it! без бързане! и по-бавничко може! EASY! мор. по-бавно! EASY come, EASY go както дошло, така и отишло, лесно спечеленото лесно се губи
EASY on! по-спокойно!

easy-chair ['i:zitʃɛə]
n кресло, фотъойл

easy-going ['i:zi,gouiŋ]
1. безгрижен, небрежен, отпуснат
2. отстъпчив, сговорчив, добряк
3. невзискателен, не особено строг (в схващанията си и пр.)

eat [i:t]
1. ям, храня се
something to EAT нещо за ядене
to EAT oneself sick преяждам, разболявам се от преяждане
to EAT one's way through прояждам (за мравки, червеи и пр.)
2. (с adv и а) яде се
this meat EATs well това месо е вкусно/приятно за ядене
the pie EATs short сладкишът се топи в устата
her bisquits EAT crisp бисквитите и хрупкат, като ги ядеш
3. разяждам, прояждам (за киселина)
to EAT one's heart out тормозя се, измъчвам се
to EAT out of someone's hand правя всичко, което някой иска от мене, подчинявам се на/слушам някого безпрекословно
to EAT one's words принуден съм да си взема думите назад, ям си думите, не произнасям ясно
to EAT someone out of hearth/house and home прен. изяждам и ушите на някого
to EAT one's terms/dinners разг. следвам право
to EAT dirt/humblepie/the leek/ам. crow/dog унижавам се, преглъщам обида, принуден съм да искам извинение
I'll EAT my boots/hat/head if да не съм човек, ако
something is EATing him разг. нещо го мъчи/тормози
eat away ям непрекъснато, лапам, нагъвам, гълтам, разяждам, подривам (скали, бряг и пр.), изяждам, изгризвам, прогризвам, разяждам (за киселина)
eat into разяждам (за киселина), прояждам (за червей), разпилявам част от, накърнявам (състояние и пр.)
eat off to EAT one's head off изяждам повече, отколкото изработвам, повече ям, отколкото работя (за кон)
to EAT off a field опасвам поле (за овце и пр.), пускам (овце и пр.) да пасат на полето
eat up изяждам (и прен.), прен. унищожавам (с критика и пр.)
to EAT up the miles поглъщам километрите (за кола и пр.), изразходвам, изчерпвам (средства и пр.), изразходвам безполезно, пилея, разпилявам
3. pass ям се, изяждам се (with от)
pass разяден съм, подкопан съм
схванат съм, скован съм (от болеcт)

eatable ['i:təbl]
1. годен/добър за ядене, ядивен
2. n рl хранителни продукти, храна

eatables n pl суха храна

eater ['i:tə]
1. човек и пр., който яде
small EATER човек, който яде малко
great/big/hearty EATER ящен човек
2. десертен плод (който може да се яде суров)

eating ['i:tiŋ]
I. n ядене, храна, (по) хапване
II. 1. десертен, който може да се яде суров (за плод)
2. който разяжда/измъчва/тормози

eating-house ['i:tiŋhaus]
n гостилница

eats [i:ts]
n pl разг. храна, клъопачка

eau-de-cologne ['oudəkə'loun]
n одеколон

eaves [i:vz]
n pl стряха, корниз

eavesdrop ['i:vzdrɔp]
v (-pp-) подслушвам

eavesdropper ['i:vzdrɔpə]
n подслушвач

ebb [eb]
I. 1. спадам, оттеглям се, отдръпвам се (за прилив)
to EBB and flow прииждам и се оттеглям
2. прен. гасна, отслабвам, намалявам (за светлина и пр.) (и с away)
his life was EBBing away той гаснеше
II. 1. отлив
the tide is on the EBB започва отливът
2. западане, отпадане, отпадналост, слабост, прен. залез
at a low EBB много отпаднал, в лошо състояние
on the EBB на залез

ebb-tide ['ebtaid]
вж. ebb

ebon ['еbən]
a абаносов, черен като абанос

ebony ['ebəni]
1. абанос
2. attr абаносов, черен като абанос

ebullience [i'bʌliəns]
n кипеж, бликане, изблик (на сили и пр.), жизнерадост, ентусиазъм, възбуждение, възбуда

ebulliency [i'bʌliənsi]
n кипеж, бликане, изблик (на сили и пр.), жизнерадост, ентусиазъм, възбуждение, възбуда

ebullient [i'bʌliənt]
1. врящ, кипящ
2. буен, поривист, разпален, пламенен, ентусиазиран, темпераментен

ebullition [,ebə'liʃn]
1. кипене
2. прен. изблик, пристъп

eccentric [ik'sentrik]
I. 1. ексцентричен, чудат
2. мат., тех. ексцентричен, нецентрален, астр. ексцентричен
II. 1. чудак, особняк
2. тех. ексцентрик

eccentricity [,eksen'trisiti]
1. ексцентричност, чудатост
2. тех., астр. ексцентричност, ескцентрицитет

ecclesiast [ik'li:ziæst]
1. човек, който принадлежи към църква
2. свещеник

ecclesiastic [i,kli:zi'æstik]
I. a ecclesiastical
II. n духовник, свещеник

ecclesiastical [i,kli:zi'æstikl]
a църковен, духовен, свещенически

ecclesiasticism [i,kli:zi'æstisizəm]
1. принципи/обичаи на християнската църква
2. клерикализъм

echelon ['eʃəlɔn]
I. n воен. ешелон
II. v ешелонирам

echinate ['ekineit]
a зоол. бот. иглокож, бодлив, покрит с бодли/игли

echinoderm [e'kainədə:m]
n зоол. животно от семейство бодлокожи

echinus [e'kainəs]
1. n (pl-ni) лат. зоол. морски таралеж (Echinus esculenta)
2. арх. ехин

echo ['ekou]
I. 1. exo, отзвук, отклик
to cheer/applaud to the ECHO ръкопляскам възторжено
2. звукоподражание
3. прен. отзвук, отклик, отглас
4. подражател
II. 1. отеквам (се), ехтя, еча, кънтя
2. повтарям, подемам, подражавам
to ECHO through проехтявам

echoic [i'kouik]
1. ехтящ, еклив
2. ез. звукоподражателен

echoism ['ekouizəm]
n ез. звукоподражание, ономатопея

echo sounder ['ekou'saundə]
1. ехолот
2. подражател, точно копие

echo sounding ['ekou'saundiŋ]
n измерване с ехолот

eclat ['ekla:]
1. n фр. блестящ успех
2. блясък
3. акламации, овации

eclectic [i'klektik]
I. a еклектичен
II. n еклектик

eclipse [i'klips]
v затъмнявам, засенчвам, помрачавам (и прен.)

eclispe [i'klips]
1. астр. затъмнение
2. прен. залез, упадък, помрачаване, засенчване
ECLISPE plumage зоол. зимна перушина

ecology [i'kɔlədʒi]
n екология

economic [,i:kə'nɔmik]
1. икономически, стопански
2. рентабилен, икономичен

economical [,i:kə'nɔmikəl]
1. икономичен, пестелив
to be ECONOMICAL with пестя, не пилея
to be ECONOMICAL of time and energy спестявам време и енергия/сили
2. икономически, стопански

economics [,i:kə'nɔmiks]
n pl с гл. в sing икономика, стопански науки, политическа икономия, стопански строй

economist [i:'kɔnəmist]
1. икономист
2. пестелив човек

economize [i:'kɔnəmaiz]
v икономисвам, правя икономии, пестя (on)

economizer [i:'kɔnəmaizə]
1. пестелив човек, пестеливец
2. тех. икономайзър

economy [i:'kɔnəmi]
1. икономисване, икономия, пестеливост, пестене
2. стопанисване
domestic ECONOMY домакинство
3. икономика, стопанство
political ECONOMY политическа икономия
natural/commodity/money ECONOMY натурално/стоково/парично стопанство

ecru [ei'kru:]
a фр. светлобежов, кремав, екрю

ecstasy ['ekstəsi]
n екстаз, захлас, унес, възторг
in an ECSTASY of joy примрял от радост
to be in/to be thrown into/to go into ecstasies изпадам в екстаз, захласвам се (over по)

ecstatic [ek'stætik]
I. a екстатичен, възторжен
II. n човек, който лесно изпада в екстаз

ecumenic [,i:kju:'menik]
a църк. вселенски, общоцърковен

ecumenical [,i:kju:'menikəl]
a църк. вселенски, общоцърковен

eczema ['eksimə]
n мед. екзема

edacious [i:'deiʃəs]
1. свързан с ядене
2. лаком, ящен, ненаситен

eddy ['edi]
I. 1. водовъртеж, въртопче, обратно движение, вихрушка, стълб (от дим и пр.)
2. тех. вихрово движение
EDDY currents ел. вихрови токове, токове на Фуко
II. 1. въртя (се) в спирала, извивам се като вихрушка
2. прен. въртя се, обикалям (за тълпа)

edema [i'di:mə]
n мед. оток

Eden ['i:dən]
n the Garden of EDEN рай, райска градина

edge [edʒ]
I. 1. острие, резец, ръб
a knife with an EDGE/a keen EDGE остър нож
to take the EDGE off притъпявам, намалявам (и прен.)
2. ръб, край, периферия, гребен, бордюр, перваз, ребро, печ. обрез, поле (на печатна страница), бряг, крайбрежие, сервитутна линия (край шосе), ива (на плат)
3. прен. острота, въздействие, ефект, проницателност
a to give an EDGE to one's appetite възбуждам апетита
to give someone the EDGE of one's tongue насолявам/нарязвам някого
not to put too fine an EDGE upon it откровено/просто казано, с извинение
to be on the EDGE of doing something тъкмо се каня да направя нещо
(all) on EDGE изострен (за нерви), настръхнал, нервен
it set my teeth on EDGE скрипнаха ми зъбите, прен. накара ме да настръхна
to set someone ('s nerves) on EDGE дразня/нервирам някого
to have the EDGE on someone имам предимство пред някого
II. 1. точа, наточвам, изострям, наострям
to EDGE off изострям, наточвам
2. изглаждам/изравнявам ръба на, правя ръб (на), подшивам, поръбвам, обточвам (дреха и пр.)
3. заграждам, ограждам, минавам/раста край
4. промъквам (се), намърдвам (се), намествам (се), въвирам (се) (into)
измъквам (се) (away, out of)
to EDGE one's way/oneself примъквам се, пробивам си път
to EDGE off измъквам се
to EDGE someone out избутвам някого
to EDGE in a word вреждам се/успявам и аз да кажа нещо

edge-tool ['edʒ'tu:l]
n сечиво/инструмент/машина с острие

edgeways ['edʒweiz]
1. по ръба, с ръба напред, ръб о ръб
2. настрани
I couldn't get a word in EDGEWAYS не успях да се вредя да кажа една дума/да си отворя устата

edgewise ['edʒwaiz]
1. по ръба, с ръба напред, ръб о ръб
2. настрани
I couldn't get a word in EDGEWISE не успях да се вредя да кажа една дума/да си отворя устата

edging ['edʒiŋ]
n ивица, кант, обшивка, ширит, лента и пр. (за обточване)

edging-shears ['edʒiŋʃiəz]
n pl ножици за подрязване ръба на тревна площ

edgy ['edʒi]
1. с ръб, остър
2. раздразнителен, нервен, изнервен, кибритлия

edibility [edi'biliti]
n ядивност

edible ['edibl]
I. a ядивен, добър за ядене
II. n рl храна, съестни продукти

edict ['idikt]
n декрет, указ

edification [,edifi'kciʃn]
n обик. ирон. назидание, наставление

edifice ['edifis]
n здание, сграда, постройка
the whole EDIFICE of his hopes collapsed всичките му надежди рухнаха

edify ['edifai]
v поучавам, назидавам

edifying ['edifaiiŋ]
a поучителен, назидателен

edit ['edit]
v редактирам, редактор съм на

edition [e'diʃn]
1. издание
2. тираж

editor ['editə]
n редактор

editorial [edi'tɔ:riəl]
I. а. редакторски, редакционен
EDITORIAL office редакция
II. n уводна статия

editorialize [edi'tɔ:riəlaiz]
1. пиша уводна статия
2. ам. изказвам (собствено) мнение в уводна статия, радио/телевизионно предаване (за редактор)

editor-in-chief ['editərin'tʃi:f]
n главен редактор

editorship ['editəʃip]
n редакторски пост, редакторство

editress ['editris]
n ж. р. от editor

educability [,edjukə'biliti]
n податливост на възпитание/обучение

educable ['edjukəbl]
a податлив на възпитание/обучение

educate ['edjukeit]
1. образовам, давам образование на, възпитавам, просвещавам
2. развивам, формирам, тренирам
3. изучвам, поемам разноските за нечие образование

education [edju:'keiʃn]
1. обучение, просвета, образование
2. възпитаване, отглеждане
3. педагогия

educational [edju:'keiʃənəl]
a образователен, възпитателен, педагогичен, педагогически

educationalist [edju:'keiʃənəlist]
nросветен деец, учител, педагог

educationist [edju:'keiʃənist]
nросветен деец, учител, педагог

educative ['edjukeitiv]
a възпитателен

educator ['edjukeitə]
n възпитател, учител, педагог

educe [i'dju:s]
1. извличам, карам да се прояви
2. хим. отделям, освобождавам
3. извличам, заключавам (from)

edulcorate [i'dʌlkəreit]
1. хим. пречиствам (от киселини и пр.), промивам
2. прен. смекчавам, подслаждам

eel [i:l]
1. зоол. змиорка (Anguilla anguilla)
2. прен. човек, който винаги се измъква/изплъзва, несигурен човек

eely ['i:li]
a несигурен, изплъзващ се

e'en [i:n]
nоет. even

e'er [ɛə]
nоет. ever

eerie ['iəri]
a зловещ, мрачен, таинствен, мистериозен, свръхестествен

eeriness ['iərinis]
n зловещ вид, тайнственост

eery вж. eerie

efface [i'feis]
1. заличавам, изличавам, премахвам (u прен.)
2. изтривам, избърсвам
3. прен. засенчвам, правя да бледнее
4. refl стоя настрана, не се самоизтъквам

effaceable [i'feisəbl]
a изличим, заличим

effacement [i'feismənt]
n заличаване, извличане

effect [i'fekt]
I. 1. последица, следствие, резултат
of nо EFFECT безрезултатен, безплоден
2. (въз) действие, ефект, влияние
to have/take EFFECT подействувам, оказвам въздействие (on), хващам (се) (за ваксина)
to suffer from the EFFECTs of страдам от, мъчно понасям
to produce a (rapid) EFFECT (по) действувам (бързо)
3. външен ефект, впечатление
it gives the EFFECT of gold изглежда като злато
4. художествен ефект
cloud EFFECTs изображение на облаци
5. смисъл, съдържание, цел
he spoke to this EFFECT той говори в този смисъл/дух
we made provisions to that EFFECT взехме мерки за тази цел
6. юр., канц. действие, сила, изпълнение, приложение
the law takes EFFECT, the law comes/goes into EFFECT законът влиза в сила
to be in EFFECT в сила съм, действувам
to give EFFECT to изпълнявам, прилагам, давам ход на
to bring/carry/put into EFFECT привеждам в изпълнение, изпълнявам, реализирам, осъществявам
7. тех. полезно действие, производителност, ефект
8. рl движимо имущество, вещи, търг. ценни книжа, фин. покритие
nо EFFECTs (съкр. N/E) без покритие (за чек)
household EFFECTs покъщнина
in EFFECT всъщност, в действителност, фактически, по същество
II. 1. извършвам, осъществявам, постигам
to EFFECT a cure излекувам
to EFFECT an entrance влизам насила
to EFFECT an insurance policy правя си застраховка
2. причинявам, предизвиквам, докарвам

effective [i'fektiv]
I. 1. ефективен, ефикасен, резултатен, действен
2. действителен, наличен, воен. годен за военна служба, използваем
3. ефектен, сполучлив
EFFECTIVE speaker убедителен/вещ оратор
4. юр. действуващ, в сила
to become EFFECTIVE влизам в сила
II. 1. воен. ефектив
2. фин. ефектив, наличност

effectiveness [i'fektivnis]
1. ефикасност, действеност, резултатност, сила на въздействие
2. ефект (ност), сполучливост

effectivity [ifek'tiviti]
1. ефикасност, действеност, резултатност, сила на въздействие
2. ефект (ност), сполучливост

effects n pl вещи

effectual [i'fektjuəl]
1. effective
2. действителен, в сила, обвързващ (за закон, договор и пр.)

effectuate [i'fektjueit]
v постигам, изпълнявам, привеждам в изпълнение

effeminacy [i'feminəsi]
n женственост (на мъж)

effeminate [i'feminit]
I. a женствен (за мъж), слаб, мекошав
II. v правя/ставам женствен/мекошав

effervesce [,efə'ves]
1. пеня се, кипя, шупвам, отделям се във вид на мехури (за газ)
2. прен. вълнувам се, кипя, ликувам

effervescence [,efə'vesəns]
1. кипене, кипеж, шупване, пенене, отделяне на газ
2. прен. кипеж, оживление, възбуда, вълнение

effervescent [,efə'vesənt]
1. пенлив, шупнал, шумящ, искрящ
2. възбуден, оживен

effete [i'fi:t]
1. изчерпан, изтощен, хилав, изхабен, упадъчен
2. (вече) безплоден, стерилен

effeteness [i'fi:tnis]
1. изтощеност, изчерпаност, хилавост, изхабеност, упадъчност
2. безплодие, стерилност, стерилитет

efficacious [efl'keiʃəs]
a ефикасен, резултатен

efficaciousness [efi'keiʃəsnis]
1. ефикасност, резултатност
2. тех. полезно действие, производителност

efficacy ['efikəsi]
1. ефикасност, резултатност
2. тех. полезно действие, производителност

efficiency [e'fiʃənsi]
1. (работо) способност, изпълнителност, експедитивност
fighting EFFICIENCY боеспособност
2. тех., физ. коефициент на полезно действие, производителност, продуктивност, добив
EFFICIENCY wages трудово възнаграждение съобразно с производителността на труда
EFFICIENCY expеrt специалист по рационализация/научна организация на труда

efficient [e'fiʃənt]
1. изпълнителен, експедитивен, способен
to be EFFICIENT at doing something върша нещо с вещина
to be EFFICIENT in one's work добър работник съм, умело/компетентно се справям с работата си
2. ефикасен, резултатен
3. добре извършен (за работа)
4. тех. производителен, продуктивен

effigy ['efidʒi]
n изображение, образ, лик, портрет, статуя, фигура, подобие

effloresce [,eflɔ:'res]
1. бот. и прен. цъфтя, разцъфтявам се
2. хим. изветрям (за кристално вещество), избивам на повърхността и кристализирам (за соли), покривам се със солни частици

efflorescence [,eflɔ:'resəns]
1. бот. (период на) цъфтеж, разцъфтяване
2. прен. разцвет, процъфтяване
3. хим. ефлоресценция, изветряване (на кристали)
4. мед. обрив, ефлоресценция

efflorescent [,eflɔ:'resənt]
1. бот. цъфтящ, в цъфтеж
2. хим. изветряващ

effluence ['efluəns]
n изтичане, еманация (и прен.)

effluent ['efluənt]
I. a изтичащ
II. 1. поток/река, която се излива от езеро/друг поток
2. отточни/отпадъчни води

effluvium [e'flu:viəm]
1. n (pl-via) лат. изпарение, еманация
2. зловонни изпарения, миазми

efflux ['eflʌks]
1. изтичане, оттичане (и прен.)
EFFLUX of water тех. разход на вода
2. това, което изтича
3. прен. изтичане (на срок), ход, минаване (на време)

effort ['efət]
1. усилие, напрежение, старание, опит
to make an EFFORT to полагам усилия да, мъча се/опитвам се да
2. кампания (за събиране на пари и пр.)
war EFFORT всенародни усилия за спечелване на война
3. разг. постижение
that's a pretty good EFFORT доста добро/сполучливо е

effortless ['efətlis]
a без усилие, който не изисква усилие, лесен

effrontery [е'frʌntəri]
n безочливост, наглост, нахалство, дързост

effulgence [e'fʌldʒəns]
n блясък, сияйност, лъчезарност

effulgent [e'fʌldʒənt]
a бляскав, сияещ, сияен, лъчист

effuse [e'fju:z]
I. v книж. изливам, проливам, излъчвам, лея (светлина), лея се, изливам се, тека (и за кръв)
II. a бот. разлат, разпръснат

effusion [i'fju:ʒən]
1. изливане, проливане, изтичане
EFFUSION of blood кръвоизлив, загуба на кръв, кръвопролитие
2. ефузия, изтичане, изригване
3. прен. обик. рl излияния

effusive [i'fju:siv]
1. излиятелен, прочувствен, възторжен, цветист
EFFUSIVE compliments безкрайни комплименти
EFFUSIVE speech словоизлияние
2. геол. ефузивен, разливен, вулканичен

effusiveness [i'fju:sivnis]
n прочувственост, многословие

egad [i'gæd]
int ей богу!

egalitarian [,i:gəli:tɛəriən]
n привърженик на политическо и социално равенство, егалитарист

egg [eg]
I. 1. яйце
bad EGG развалено яйце, запъртък (u прен.)
2. яйцеклетка
3. разг. човек
good EGG чудесен човек, арабия
bad EGG мошеник
4. sl. (самолетна) бомба, мина
to lay EGGs поставям мини
5. aм. sl. хеликоптер
in the EGG в зародит (и прен.)
to have/put all one's EGGs in one basket рискувам/залагам всичко на една карта
to lay an EGG ам. провалям се, претърпявам неуспех
as sure as EGGs is/are EGGs разг. без съмнение, съвсем сигурно
II. v подстрекавам, насъсквам (обик. с on)

egg-beater ['eg,bi:tə]
n тел за разбиване на яйца

egg-cell ['egsel]
n яйцеклетка

egg-cup ['egkʌp]
n чашка за варено яйце

egg-cutter ['eg,kʌtə]
n яйцерезачка

egg-flip ['egflip]
n (топло) питие от разбито яйце със захар, мляко и бира/вино

egg-head ['eghed]
n sl. интелектуалец, теоретик, дървен философ

egg-nog ['egnɔg]
вж. egg-flip

eggplant ['egpla:nt]
n патладжан, син домат

egg-powder ['egpaudə]
n яйца на прах

egg-shell ['egʃel]
I. 1. черупка от яйце
2. чуплив предмет
EGG-SHELL china много тънък/прозрачен порцелан, яйчена черупка
II. 1. чуплив, тънък, крехък
2. с цвят на слонова кост

eglantine ['egləntain]
n бот. шипка (Rosa eglanteria)

ego ['egou]
n фил. его, моето аз

egocentric [,egou'sentrik]
a псих. егоцентричен

egocentricity [,egou,sen'trisiti]
n егоцентричност

egocentrism [,ego'sentrizm]
n егоцентричност

egoism ['egouizm]
n егоизъм, себелюбие, себичност

egoist ['egouist]
n егоист, себелюбец

egoistic [,egou'istik]
a егоистичен, себичен

egoistical [,egou'istikəl]
a егоистичен, себичен

egomania [,egou'meiniə]
n егоцентричност, самовлюбеност

egotism ['egoutizm]
1. еготизъм, самоизтъкване, егоцентричност
2. самомнение
3. себичност

egotist ['egoutist]
n еготист, човек с голямо самомнение/влюбен в себе си

egotistic [,egou'tistik]
a свойствен на еготизма, еготичен

egregious [i'gri:dʒiəs]
1. неод. ненадминат, нечуван, забележителен
EGREGIOUS folly върхът на глупостта
EGREGIOUS blunder колосална грешка
2. ост. превъзходен, забележителен

egregiousness [i'gri:dʒəsnis]
n връх (на глупостта и пр.)

egress ['i:gres]
1. възможност за/право на излизане, излаз
2. изход
3. астр. излизане от/край на затъмнение

egression [i:'greʃn]
n излизане

egret ['i:gret]
1. зоол. бяла чапла (Ardea egretta)
2. бели пера от чапла, егрета

Egyptian [i'dʒipʃən]
1. a египетски
ll. n 1. египтянин
2. ост. циганин
to spoil the EGYPTIANs библ. използувам/ограбвам врага

egyptologist [,i:dʒip'tɔlədʒist]
n египтолог

Egyptology [,i:dʒip'tɔlədʒi]
n египтология

eh [ei]
1. аx! (при изненада)
2. а? (при съмнение, въпрос)

eider ['aidə]
1. зоол. гага, северна морска патица (Somateria mollissima) (и EIDER duck)
2. пух от гага

eider-down ['aidədaun]
1. пух (от гага)
2. пухен юрган

eidolon [ai'doulən]
n призрак, привидение, идеализиран образ

eight [eit]
1. осем, осмица, осморка
2. група/отбор от осем, осморка, (лодка за) осем гребци
the EIGHT s гребни състезания между университетите Оксфорд и Кеймбридж
to cut EIGHTs/figures of EIGHT правя осморки (на кънки)
he's had one over the EIGHT нафиркал се e

eighteen [ei'ti:n]
n осемнадесет

eighteenth [ei'ti:nθ]
1. a осемнадесети
2. n една осемнадесета (част)

eightfold ['eitfould]
a, adv осмократен, осмократно

eighth [eiθ]
I. a осми
II. n една осма (част)

eightieth ['eitiəθ]
a осемдесети

eighty ['eiti]
n осемдесет
pl осемдесетте години

eirenicon [ai'ri:nikɔn]
n гр. призив за мир (особ. от духовно лице)

eisteddfod [ei'steðvɔd]
n певчески събор (в Уейлс)

either ['аiðə]
I. a, pron един (от двама), и/или единият, и/или другият, всеки
on EITHER side of от двете страни на
EITHER way и така, и така, и по единия, и по другия начин
do you want this one or that one? -EITHER тази ли искаш или онази-коя да e, все едно коя
II. 1. или... или
2. с отр. и аз/ти и пр... не, нито пък аз/ти и пр., и то, пък/че/дори и, всъщност, не дотам
if you don't go I won't go EITHER ако ти не идеш, и аз няма да ида
I don't want it EITHER и аз не го искам
if you had told me or your brother EITHER ако ти ми беше казал, пък дори и брат ти
there was a time, and not so long ago EITHER беше време, и то/при това не много отдавна
in a rude tone and not so very rude EITHER с груб тон-всъщност не дотам груб
she's caught cold and she isn't very strong EITHER изстинала е, пък и без това не е много здрава
you're lying! -I'm not EITHER ам. лъжеш! -ами, лъжа! нищо подобно!

ejaculate [i'dʒækjuleit]
1. възклицавам, възкликвам
2. физиол. изхвърлям (сперма и пр.)

ejaculation [i,dʒækju'leiʃn]
1. възклицание
2. физиол. изхвърляне (на сперма и пр.), самата изхвърлена сперма

ejaculatory [i'dʒækjulətəri]
1. възклицателен, бързо/внезапно изречен
2. физиол. предназначен за изхвърляне (на сперма и пр.)

eject [i'dʒekt]
1. изхвърлям, изгонвам (from), юр. изваждам (наемател), уволнявам
2. изхвърлям, изригвам, избълвам, изтласквам, изтиквам, физиол. отделям

ejection [i'dʒekʃn]
1. изхвърляне, изригване
2. изхвърлено вещество
3. юр. евикция, изваждане (на наемател)

ejective [i'dʒektiv]
a свързан с/отнасящ се до изхвърляне

ejectment [i'dʒektmənt]
вж. ejection

ejector [i'dʒektə]
1. лице/нещо, което изхвърля и пр
2. тех. ежектор, изхвъргач, (паро) струйна помпа

eke [i:k]
v (обик. с out) прибавям, попълвам, додавам, допълвам (нещо оскъдно)
to EKE out soup with water разреждам супа, за да стигне, to EKE out a livelihood едва свързвам двата края

elaborate [i'læbərit]
I. a сложен, обстоен, подробен, претрупан, натруфен, претенциозен
ELABORATE dinner богата вечеря
II. 1. изработвам, изпипвам, създавам, разработвам, (до) развивам, усложнявам
физиoл. изработвам (секреция и пр.)
to ELABORATE one's style изработвам си стил
2. давам допълнителни подробности, доразвивам (обик. с on, upon)

elaborateness [i'læbəritnis]
n сложност, обстойност, претрупаност, натруфеност, претенциозност

elaboration [i,læbə'reiʃn]
n изработване (и физиол.), разработване, разработка, уточняване (на проект)

elaborative [i'læbərətiv]
1. свързан с изработване/разработка, който изработва/разработва
2. разяснителен

elan [ei'la:n]
n фр. устрем, възторг, въодушевление, жар

eland ['i:lənd]
n голяма юж. -афр. антилопа (род Taurotragus)

elapse [i'læps]
v минавам, изминавам (за време)

elastic [i'læstik]
I. 1. ластичен
2. еластичен, разтеглив (и прен.), гъвкав, жилав, пъргав
3. оптимистичен, жизнерадостен
ELASTIC temperament лек/безгрижен нрав
II. n ластик
рl жартиери

elasticity [,elæs'tisiti]
n еластичност и пр. (вж elastic), гъвкавост, мед. тоничност (на мускули и пр.)

elate [i'leit]
v повдигам духа на, ободрявам, обнадеждявам, въодушевявам, изпълвам с гордост, правя горд
to be ELATEd with joy/success сияя от радост, опиянен съм от успеха

elated [i'leitid]
a въодушевен, ликуващ
to fed ELATED чувствувам се щастлив/радостно възбуден
to be ELATED с високо самочувствие съм, разг. развеселен съм от пиене, на градус съм

elater [i'leitə]
1. бот. еластичен спорангий
2. зоол. скоклив бръмбар (Elateridae)

elaterite [i'lætərait]
n минер. елатерит

elaterium [,elə'tiəriəm]
1. бот. дива краставица
2. фaрм. пургaтив, получен от нея

elation [i'leiʃn]
1. повишено настроение, въодушевление
2. възгордяване, главозамайване

elbow ['elbou]
I. 1. лакът
to rest one's ELBOWs on облакътявам се на
at one's ELBOW наблизо, под ръка
to be out at ELBOWs със скъсани лакти съм, разг. одрипавял съм, изпаднал съм
2. завой (на път, река)
3. тех. коляно (ва тръба), ъгълник, винкел
to bend/crook/lift the ELBOW разг. пиянствувам, напивам се
up to the ELBOWs in прен. потънал в
II. 1. бутам с лакът
to ELBOW (one's way) through пробивам си път (с лакти) през
2. извивам, правя завой (за път, река)

elbow-chair ['elboutʃɛə]
n ам. стол/кресло със странични облегалки

elbow-grease ['elbou,gri:s]
n разг. усилено търкане/лъскане, тежка работа, зор

elbow-rest ['elbourest]
n странична облегалка (на стол)

elbow-room ['elbou,rum]
1. място, простор
2. свобода на действие, пол. жизнено пространство

elder ['eldə]
I. a (сравн. cm. от old) по-голям, по-възрастен (за членове на едно семейство), старши (за колега)
II. 1. по-стар, по-възрастен
he is my ELDER by two years той e две години по-стар от мене
one's ELDERs (and betters) по-възрастните и по-умните/високопоставените
2. старейшина
III. бот. бъз (Sambucus nigra)

elder-berry ['eldberi]
n плод на бъз

elderly ['eldəli]
a възстар, възрастен

eldest ['eldist]
a (прев. cm. от old) най-стар/възрастен/голям (от членовете на едно семейство), първороден

eldorado [eldo'ra:dou]
n исп. Елдорадо, въображаема страна на благоденствието

elect [i'lekt]
I. 1. избирам (чрез гласуване)
to be ELECTed to the Academy бивам избран за член на Академията
2. решавам, предпочитам, намирам за по-добре
II. a (ново) избран, бъдещ
bride ELECT избраница
the President ELECT новоизбраният президент
III. n pl избрани/привилегировани хора, избраници
God's ELECT, the ELECT богоизбраните

election [i'lekʃn]
1. избор, избиране
2. избори
to hold an ELECTION правя/произвеждам избори
to stand for ELECTION поставям кандидатурата си
3. юр. опция, упражняване на право на избор
4. attr изборен, от избoрите, избирателен, предизборен

electioneer [i,lekʃə'niə]
v правя предизборна агитация, агитирам

electioneering [i,lekʃə'niəriŋ]
n предизборна кампания/агитация

elective [i'lektiv]
1. изборен
2. избирателен, с право да избира
ELECTIVE body избирателно тяло, избиратели
ELECTIVE franchise избирателно право
3. ам. факултативен, избирателен
4. хим. избирателен
ELECTIVE affinity/attraction избирателен афинитет

elector [i'lektə]
1. избирател, гласоподавател
body of ELECTORs избирателна колегия
2. ист. курфюрст

electoral [i'lektərəl]
a избирателен
ELECTORAL college ам. избирателна колегия (която избира президента)

electorate [i'lektərit]
1. всички избиратели, избирателна колегия
2. ам. избирателен район
3. ист. сан/юрисдикция на курфюрст, земи, управлявани от курфюрст

electric [i'lektrik]
I. 1. електрически
ELECTRIC fire електрическа печка (за отопление)
2. прен. поразителен, възбуждащ, напрегнат, наелектризиран
II. n разг. електрически влак

electrical [i'lektrikəl]
1. електрически
ELECTRICAL engineer електроинженер
ELECTRICAL fitter електротехник
2. прен. наелектризиран, бурен

electric arc [i'lektrik'a:k]
n електрическа дъга

electric blue [i'lektrik'blu:]
n синъо-зелен цвят

electric chair [i'lektrik'tʃɛə]
вж. chair

electric eye [i'lektrik'ai]
n фотоелектрическа клетка

electrician [ilek'triʃn]
n електротехник

electricity [ilek'trisiti]
1. електричество, разг. електрически ток/енергия
ELECTRICITY works електроцентрала
2. прен. напрежение

electric meter [i'lektrik'mi:tə]
n електромер

electric ray [i'lektrik'rei]
n зоол. електрически скат/торпедо

electric torpedo [i'lektriktə:'pi:dou]
n зоол. електрически скат/торпедо

electrification [i,lektrifi'keiʃən]
1. наелектризиране
2. електрификация

electrify [i'lektrifai]
1. наелектризирам (и прен.)
2. електрифицирам

electrization [i,lektri'zeiʃn]
n наелектризиране

electrize [i'lektraiz]
вж. electrify

electroanalysis [i'lektrouə'nælisis]
n електроанализа

electro-chemistry [i'lektrou'kemistri]
n електрохимия

electrocute [i'lektrəkju:t]
v екзекутирам на електрически стол
убивам (случайно) с електрически ток. electrocution n екзекутиране на електрически стол, (случайна) смърт от електрически ток

electrode [i'lektroud]
n електрод

electro-dynamics [i'lektroudai'næmiks]
n pl с гл. в sing електродинамика

electrogram [i'lektrəgræm]
1. тех. електрограф
2. електрически уред за гравиране върху метални плочи
3. рентгенова снимка
4. телеграфичен уред за предаване снимки/рисунки, телеграфна снимка

electrograph [i'lektrəgra:f]
1. тех. електрограф
2. електрически уред за гравиране върху метални плочи
3. рентгенова снимка
4. телеграфичен уред за предаване снимки/рисунки, телеграфна снимка

electrolyse [i'lektrəlaiz]
v електролизирам, подлагам на електролиза

electrolyser [i'lektrəlaizə]
n електролитен елемент, електролизатор

electrolysis [ilek'trɔlisis]
n електролиза

electrolyte [i'lektrəlait]
n електролит

electro-magnet [i'lektrou'mægnit]
n електромагнит

electrometer [ilek'trɔmitə]
n електрометър

electromotive [i'lektrou,moutiv]
a електродвижещ

electron [i'lektrɔn]
1. физ. електрон
2. хим. електрон, магнезиева сплав

electronic [ilek'trɔnik]
a електронен

electronics [i'lektrɔniks]
n pl с гл. в sing електроника

electro-physics [i'lektrou'fiziks]
n pl с гл. в sing електрофизика

electroplate [i'lektrəpleit]
I. 1. покривам по галваничен начин, нанасям слой метал
2. посребрявам
II. n изделие с галванично покритие

electro-plating [i'lektrou'pleitiŋ]
n галванопластика

electro-therapeutics [i'lektrouθərə'pju:tiks]
n електролечение, електротерапия

electrotherapy [i'lektrou'θerəpi]
n електролечение, електротерапия

electrothermancy [i'lektrou'θə:mənsi]
n електротермия

electrothermic [i'lektrou'θə:mik]
a електротермичен

electrothermy [i'lektrou'θə:mi]
n електротермия

electrotype [i'lektroutaip]
I. n електротипия, галванотипия
II. v електротипирам

electrum [i'lektrəm]
1. кехлибар
2. електрон, сплав от сребро и злато

electuary [i'lektjuəri]
n фарм. електуарий (лекарство, смесено със сироп)

eleemosynary [e'lii:'mɔsinəri]
1. a книж. благотворителен, безплатен
2. който зависи от благотворителност

elegance ['eligəns]
n елегантност

elegancy ['eligənsi]
n елегантност

elegant ['eligənt]
1. елегантен, изискан, изтънчен, изящен
to lead a life of ELEGANT ease живея изискано и охолно
2. ам. чудесен, великолепен, шик, фин

elegiac [,eli'dʒaiək]
I. a елегичен, тъжен
II. n pl проз. елегични стихове

elegize ['elidʒaiz]
v пиша елегия (за) (някого), възпявам (някого) в елегия

elegy ['elidʒi]
n елегия

element ['elimənt]
1. n елемент
2. стихия, природна сила
the four ELEMENTs четирите основни стихии (земя, вода, огън, въздух)
the devouring ELEMENT огънят
3. естествена среда, стихия
to be in one's ELEMENT прен. в стихията си съм
to be out of one's ELEMENT чувствувам се не на мястото си/като риба на сухо
4. елемент, съставна част, частица
to reduce something to its ELEMENTs разлагам нещо на съставните му части, анализирам
5. ел. електрод
6. рl основи, принципи (на наука), увод (в дадена наука)
7. мат. диференциал
8. воен. поделение, част (от укрепление)
9. църк.
Eucharistic ELEMENTs, the ELEMENT s нафора и вино

elemental [eli'mentl]
I. 1. стихиен, на природните сили/стихии
ELEMENTAL forces природни сили
ELEMENTAL worship обожаване на природните сили
ELEMENTAL war борба на стихиите
2. първичен, основен
3. начален, първоначален, елементарен, основен, вроден
4. хим. прост
5. съставен (за част)
II. n дух (въздушен, земен, огнен. воден)

elementariness [eli'mentərinis]
n елементарност

elementary [eli'mentəri]
1. елементарен, (първо) начален
2. хим. прост

elemi ['elimi]
n вид смола

elenchus [i'leŋkəs]
n (pl elenchi) лог. оборване, опровержение

elenctic [i'leŋktik]
a лог. оборващ

elephant ['elifənt]
1. слон
bull ELEPHANT мъжки слон
cow ELEPHANT женски слон
calf/baby ELEPHANT, ELEPHANT calf слонче
ELEPHANT trumpet рев на слон
2. ост. слонова кост
white ELEPHANT подарък/предмет, който създава главоболие на получателя/притежателя
pink ELEPHANTs халюцинации при дерилиум тременс

elephantiasis [,elifæn'taiəsis]
1. мед. слоновост, елефантиазис
2. прен. прекомрно увеличаване/разширяване

elephantine [eli'fæntain]
1. слонски
2. прен. слоноподобен, мечешки, тежък, тромав
ELEPHANTINE humour тромав/неудачен хумор

elephantoid [eli'fæntɔid]
a зоол. слоноподобен

elephant's ear ['elifəntsiə]
n бот. бегония, слонско ухо (Begonia)

elevate ['eliveit]
1. вдигам, издигам, повдигам
2. въздигам, повишавам (в по-горен чин), вдигам (очи), повишавам, вдигам (глас), насочвам вертикално (оръдие)
3. събуждам, възбуждам (надежди), възвишавам (духа, душата)
4. ободрявам, развеселявам

elevated ['eliveitid]
I. 1. издигнат, повдигнат, висок
ELEVATED position високо положение (и прен.), воен. високи/командуващи позиции
ELEVATED railway/ам. railroad релсов път, издигнат над улицата (на естакада)
2. прен. издигнат, възвисен, висок, благороден
ELEVATED conversation разговор на възвишени теми
ELEVATED style висок/приповдигнат стил
ELEVATED personage изтъкната/високопоставена личност
3. разг. развеселен, пийнал, на градус
II. n ам. ELEVATED railroad

elevating ['eliveitiŋ]
1. възвисяващ, облагородяващ
2. тех. подемен

elevation [eli'veiʃn]
1. издигане, прен. повишение (в чин)
ELEVATION to the peerage удостояване с благородническа титла
2. възвишение, хълм, височина (над морското равнище)
3. прен. възвишеност, благородство, величественост, приповдигнатост
4. воен. вертикално насочване на оръдие, насочване в далечина, мерник
angle of ELEVATION ъгъл на възвишение
5. астр. височина над хоризонта
6. арх., тех. разрез, вертикално сечение
front ELEVATION фасада, лице
side ELEVATION странично лице
7. кота

elevator ['eliveitə]
1. подемник, елеватор, долап, градинарско колело
2. ам. асансъор
3. ам. (grain-) ELEVATOR силоз, зърнохранилище
4. ав. хоризонтален стабилизатор
5. анат. мускул повдигач

elevatory ['eliveitəri]
a тех. подемен

eleven [i'levn]
1. единадесет
2. единадесет (души)
единадесеторка (и сп.) 2. ELEVENs (es) лека закуска, похапка (преди обед)

eleventh [i'levənθ]
a единадесети
at the ELEVENTH hour в последния момент, в дванадесетия час

elf [elf]
1. мит. елф, фея, горски дух, самодива
2. дребосък, джудже
3. пакостниче

elfin ['elfin]
I. 1. самодивски, вълшебен, приказен, неземен
2. подобен на елф, миниатюрен, мъничък
II. n elf

elfish ['еlfiʃ]
1. подобен на елф, мъничък
2. пакостен
3. ост. самодивски

elf-land ['elflænd]
n царство на самодивите, приказен свят

elf-lock ['elflɔk]
n сплъстени коси, фитили

elf-locks ['elflɔks]
n сплъстени коси, фитили

elicit [i'lisit]
v извличам, изтръгвам, предизвиквам, разкривам
to ELICIT a fact from a witness изтръгвам факт от свидетел, карам свидетел да признае даден факт
to ELICIT a reply предизвиквам отговор

elide [i'laid]
1. фон., проз. изпускам, елидирам
2. премълчавам, потулвам
3. съкращавам

eligibility [,elidʒi'biliti]
1. избираемост
2. качества, които правят някого приемлив, приемливост

eligible ['elidʒibl]
1. избираем (to за)
2. приемлив, с необходимите качества
ELIGIBLE young man добра партия за женитба

eligibleness ['elidʒiblnis]
вж. eligibility

eliminable [e'liminəbl]
a който може да бъде отстранен, отстраним

eliminate [e'limineit]
1. елиминирам, премахвам, отстранявам, изключвам
2. хим., физиол. отделям (from), прочиствам, освобождавам (се) от
3. мат. освобождавам се от, елиминирам (неизвестно)

eliminating [i'limineitiŋ]
a елиминиращ, елиминационен
ELIMINATING heat сп. състезания по елиминационна система

elimination [i,limi'neiʃn]
n елиминация, отстраняване, изключване
ELIMINATION trial сп. състезание по елиминационна система

eliminator [i'limineitə]
n тех. отделител, апарат/уред за отделяне/елиминиране, заграждащ филтър, ел. токоизправител
shock ELIMINATOR авт. амортисъор

eliminatory [i'liminətəri]
вж. eliminating

elision [i'liʒn]
n грам. елизия

elite [ei'li:t]
n фр. елит, отбрано общество, цветът на обществото

elitism [ei'li:tizəm]
n привързаност към/поддържане на елит

elitist [ei'li:tist]
n привърженик на елита

elixir [i'liksə]
1. еликсир, вълшебно питие
2. философски камък
3. силно лекарство
4. фарм. тинктура

Elizabethan [e,lizə'bi:θən]
I. a от епохата на кралица Елизабет I
II. n писател/държавник и пр. от същата епоха

elk [elk]
n зоол. лос (Alces palmatus, Cervus alces)

ell [el]
I. n лакът (мярка ELL 113 см)
II. 1. буквата I
2. ам. пристройка под прав ъгъл
3. тех. тръбно коляно

ellipse [i'lips]
n геом. елипса

ellipsis [i'lipsis]
n (pl-ses) грам. елипса

ellipsoid [i'lipsɔid]
I. a елипсоиден
II. n елипсоид

ellipsoidal [,elip'sɔidl]
вж. ellipsoid i

elliptic [i'liptik]
1. геом. елипсовиден
2. грам. елиптичен

elliptical [i'liptikəl]
1. геом. елипсовиден
2. грам. елиптичен

ellipticity [,elip'tisiti]
1. геом. елипсовидност
2. грам. елиптичност

elm [elm]
n бряст (Ulmus)

elmy ['elmi]
a покрит/обрасъл с брястове

elocute ['eləkju:t]
v шег. декламирам

elocution [elə'kju:ʃn]
1. дикция
2. декламация, ораторско изкуство

elocutionary [,elə'kju:ʃənəri]
a ораторски, декламаторски, отнасящ се до дикцията, на дикцията

elocutionist [,elə'kju:ʃənist]
1. учител по дикция
2. декламатор, оратор

elongate ['i:lɔŋgeit]
I. 1. удължавам, изтеглям, разтеглям
2. бот. удължавам се, изтънявам се, раста на дължина
II. a удължен

elongation [,i:lɔŋ'geiʃn]
1. удължаване, изтегляне, разтегляне, удълженост
2. тех. коефициент на удължение
3. продължение, удължена част
4. астр. отстояние

elope [i'loup]
v избягвам с любимия, приставам

elopement [i'loupmənt]
n избягване с любимия, приставане

eloquence ['elɔkwəns]
n красноречие, сладкодумие

eloquent ['elɔkwənt]
a красноречив, сладкодумен, убедителен, изразителен
to wax ELOQUENT in support of употребявам всичкото си красноречие в подкрепа на
it is ELOQUENT of това говори/свидетелствува за

else [els]
1. друг, още, освен това
someone ELSE някой друг
something/nothing ELSE нещо/нищо друго
someone ELSE's hat чужда шапка
somewhere ELSE някъде другаде
2. обик. след how, or иначе, другояче
take care or ELSE you will fall внимавай, иначе/че ще паднеш
оr ELSE разг. иначе мисли му

elsewhere ['elswɛə]
adv другаде

elucidate [i'lu:sideit]
v изяснявам, уяснявам, разяснявам, осветлявам, хвърлям светлина върху

elucidation [i,lu:si'deiʃn]
n изясняване, уясняване, осветляване

elucidative [i'lu:sideitiv]
a разяснителен, обяснителен

elucidator [i'lu:sideitə]
n тълкувател

elucidatory [i'lu:sideitəri]
вж. elucidative

elude [i'lu:d]
v избягвам, отбягвам, измъквам се от, изплъзвам се от, заобикалям (закон)
to ELUDE observation успявам да мина незабелязан
the meaning ELUDEs me смисълът не ми е ясен

elusion [i'lu:ʒn]
n избягване, измъкване, изплъзване, заобикаляне

elusive [i'lu:siv]
a неуловим, който се изплъзва
ELUSIVE personality загадъчна личност
ELUSIVE memory слаба памет
ELUSIVE reply уклончив отговор

elusory [i'lu:səri]
1. който се изплъзва/не се задържа
2. лъжлив, измамлив

elver ['elvə]
n млада змиорка

elvish ['elviʃ]
вж. elfish

elysian [i'liziən]
1. мит. елисейски, ELYSIAN Fields Елисейски полета
2. блажен

Elysium [i'liziəm]
n мит. Елисейски полета, Елизиум, рай

em [em]
I. 1. буквата m
2. печ. буквата m като единица мярка на монотипната система
II. разг. them

emaciate [i'meiʃieit]
v карам да измършавее, съсухрям, изтощавам (и почва)

emaciated [i'meiʃieitid]
a измършавял, съсухрен, изпит

emaciation [i,mеisi'eiʃn]
1. измършавяване, мършавост
2. мед. атрофия

emanate ['eməneit]
1. произлизам, произхождам, произтичам, водя началото си
2. излъчвам (се), отделям се (за светлина, миризми и пр.)

emanation [emə'neiʃn]
1. отделяне, излъчване (и радиоактивно)
2. еманация, излъчено вещество, миризма, миазми, изпарения
3. прен. продукт, плод, рожба

emanative ['eməneitiv]
a произтичащ, произхождащ

emancipate [i'mænsipeit]
v еманципирам, освобождавам

emancipation [i,mænsi'peiʃn]
n еманципация, освобождаване

emancipative [i'mænsipeitiv]
a еманципаторски, освободителен

emancipator [i'mænsipeitə]
n освободител

emasculate [i'mæskjuleit]
I. 1. скопявам, кастрирам
2. прен. осакатявам, обеднявам, окастрям
II. 1. скопен, кастриран
2. безсилен, обезсилен
3. женствен

emasculation [i,mæskju'leiʃn]
1. скопяванe, кастриране
2. прен. безсилие, отслабване
3. женственост

emasculative [i'mæskjulətiv]
a обезсилващ

emasculatory [i'mæskjulətəri]
a обезсилващ

embalm [em'ba:m]
1. балсамирам
2. прен. запазвам спомена за, спасявам от забрава
his memory is EMBALMed in his works той живее в творбите си
3. изпълвам с благоухание

embalmment [im'ba:mənt]
n балсамиране

embank [im'bæŋk]
v укрепявам (река), правя откос/насип (край път)

embankment [im'bæŋkmənt]
1. укрепяване (на речен бряг)
2. дига, насип, кей, откос
3. крайбрежна улица

embargo [em'ba:gou]
I. n ембарго, възбрана
to put an EMBARGO on забранявам
II. v слагам под забрана, забранявам, секвестирам

embark [im'ba:k]
1. качвам се (на кораб) (in, on), тръгвам на път, предприемам пътуване, товаря
2. прен. предприемам, залавям се, впускам се (on)

embarkation [,emba:'keiʃn]
1. качване (в парaход)
товарене (на парaход)
2. натоварена стока

embarrass [im'bærəs]
1. затруднявам, спъвам, преча, попречвам
2. обърквам, смущавам, карам (някого) да се чувствува неловко/неудобно
3. затруднявам финансово

embarrassed [im'bærəst]
1. затруднен
to be EMBARRASSED for money, to be in EMBARRASSED circumstances затруднен съм финансово, имам парични затруднения
2. объркан, смутен

embarrassing [im'bærəsiŋ]
a неудобен, който поставя в неудобно положение

embarrassment [im'bærəsmənt]
1. смущение, стеснение, объркване, неудобно/неловко положение
2. затруднение, пречка
to be in pecuniary EMBARRASSMENT затруднен съм финансово, имам парични затруднения

embassador [im'bæsədə]
aм. ambassador

embassy ['embəsi]
1. посолство
2. мисия, делегация
3. положение/служба/функция на посланик

embattle [im'bætl]
I. 1. нареждам/разполагам в боен ред (обик. в рр)
2. укрепявам
II. v правя зъбери на (крепостна стена)

embay [im'bei]
1. подслонявам/приютявам (кораб) в залив
2. затварям/обкръжавам като в залив
3. образувам заливи
4. принуждавам (кораб) да влезе в залив

embayment [im'beimənt]
n залив, вдлъбнатина (на бряг), вдлъбната част (на зала)

embed [im'bed]
1. закреп (я) вам, поставям в, заравям, забивам, набивам, зазиждам (особ. в рр), обхващам
refl и затъвам
2. прен. запечатвам
to be EMBEDded in someone's memory запечатан съм в паметта на някого

embellish [im'beliʃ]
v украсявам, разкрасявам (и прен.)

embellishment [im'beliʃmənt]
1. украсяване, разкрасяване (и прен.)
2. украса, украшение, последни щрихи

ember ['embə]
n (жив) въглен
рl жар (ава.)

ember days ['embə,deiz]
n pl църк. три дни пост и молитва, тримирене

embezzle [im'bezl]
v злоупотребявам (пари), присвоявам незаконно, обсебвам

embezzlement [im'bezlmənt]
n злоупотреба, незаконно присвояване, обсебване

embezzler [im'bezlə]
n злоупотребител

embitter [im'bitə]
v вгорчавам, огорчавам, отравям, озлобявам, ожесточавам, причинявам огорчение/мъка

embitterment [im'bitəmənt]
1. озлобяване, огорчаване
2. огорченост, озлобеност

emblazon [im'bleizən]
1. рисувам герб (на щит), украсявам (щит) с герб/с хералдически знаци
2. прен. книж. превъзнасям, славя, възвеличавам

emblazonment [im'bleizənmənt]
1. украсяване с герб/с хералдически знаци
2. герб, хералдически знаци

emblazonry [im'bleizənri]
1. герб, хералдика
2. разг. пищна украса

emblem ['embləm]
I. n емблема, символ
II. v ряд. символизирам, типичен съм за

emblematic [,embli'mætik]
a символичен

emblematical [,embli'mætikəl]
a символичен

emblematize [em'blemətaiz]
v символизирам, служа за символ, представям чрез символи

emblement ['emblmənt]
n обик. pl юр. посеви, добиви/приходи от посеви

embodiment [im'bɔdimənt]
1. въплъщаване, въплъщение, олицетворение
2. включване
3. обединяване, събиране, воен. формиране (на части)

embody [im'bɔdi]
1. въплътявам, въплъщавам
2. изобразявам, олицетворявам, осъществявам
3. събирам, обединявам в, включвам в себе си
4. воен. формирам, събирам (части)

embolden [im'bouldən]
v насърчавам, окуражавам, поощрявам

embolism ['embəlizəm]
n мед. емболия

embonpoint [,ɔmbɔn'pwa:ŋ]
n фр. пълнота, закръгленост

embosom [im'buzəm]
1. прегръщам, притискам
2. обкръжавам, затварям (за гори, хълмове)
village EMBOSOMed in trees село, потънало сред дървета

emboss [im'bɔs]
v украсявам с релеф, щанцирам/щамповам релефни изображения върху (метал, кожа), изчуквам/изработвам в релеф

embossment [im'bɔsmənt]
1. изработване в релеф
2. щанциране, щампосване
3. релефно/изпъкнало украшение

embossment map [im'bɔsmənt'mæp]
n релефна карта

embouchure [ɔmbu'ʃuə]
1. n фp. устие
2. муз. мундщук

embowed [im'baud]
1. извит, сводообразен
2. хер. извит

embowel [im'bauəl]
1. ряд. изкормям, изтърбушвам
2. заривам, погребвам

embower [im'bauə]
v поет. скривам в/закътвам сред зеленина

embrace [im'breis]
I. 1. прегръщам, притискам в прегръдките си, прегръщаме се
2. обгръщам, обхващам, заграждам, ограждам
3. прен. използувам, възползувам се от (случай), приемам, възприемам, присъединявам се към, прен. прегръщам, влизам в (партия)
to EMBRACE the diplomatic career започвам дипломатическа кариера, ставам дипломат
4. включвам, съдържам, обхващам, прен. схващам
II. n прегръдка, евф. полово сношение

embracement [im'breismənt]
1. прегръщане, прегръдка
2. (въз) приемане (на мнение и пр.)

embracer [im'breisə]
1. човек, който прегръща
2. последовател (на учение и пр.)
3. юр. човек, който подкупва съдебни заседатели

embracery [im'breisəri]
n юр. опит за подкупване на съдебни заседатели/cъдии

embracing [im'breisiŋ]
a който прегръща/обгръща/включва, обхватен
EMBRACING gesture широк жест
all EMBRACING всеобхващащ, всеобхватен

embranchment [im'bra:ntʃmənt]
n разклонение

embrangle [im'bræŋgl]
v прен. заплитам, обърквам

embrasure [im'breiʒə]
n амбразура

embrocate ['embrokeit]
v намазвам, трия, разтривам

embrocation [,embrɔ'keiʃn]
1. триене, разтривка
2. мехлем, течност (за разтриване)

embroider [im'brɔidə]
1. бродирам
2. прен. украсявам, разкрасявам (разказ и пр.)

embroidering [im'brɔidəriŋ]
n бродиране
EMBROIDERING machine машина за бродерия

embroidery [imbrɔidəri]
1. бродерия
2. украсяване, разкрасяване, украса
fields with an EMBROIDERY of daisies полета, изпъстрени/осеяни с маргаритки

embroil [im'brɔil]
1. обърквам, забърквам, заплитам (работа и пр.)
2. въвличам в, замесвам в
3. скарвам (with)

embroilment [im'brɔilmənt]
1. объркване, заплитане, усложнение, безредие
2. въвличане (във война и пр.)
3. скарване, свада, разпра

embrown [im'braun]
v правя/боядисвам кафяво, придавам кафяв/тъмен цвят на

embryo ['embriou]
I. n биол. зародиш
in EMBRYO в зародиш (но състояние), неразвит (и прен.)
barrister in EMBRYO бъдещ адвокат
plans still in EMBRYO далечни/неоформени планове
II. a зародишен, ембрионален, начален

embryology [,embri'ɔlədʒi]
n ембриология

embryonal ['embriənəl]
1. ембрионален
2. недоразвит, елементарен

embryonic [,embri'ɔnik]
1. ембрионален
2. недоразвит, елементарен

embus [im'bus]
v (-ss-) неол. превозвам/натоварвам (войски) на автобус/камион, качвам (се) в автобус

emcee ['em'si:]
I. n церемониалмайстор, конферансие
II. v изпълнявам длъжност на церемониалмайстор/конферансие

emend [i'mend]
v поправям, изправям (особ. текст)

emendate ['i:mendeit]
v поправям, изправям (особ. текст)

emendation [,i:men'deiʃn]
n поправка на текст

emendator ['i:mendeitə]
n човек, който поправя текст (на лит. произведение)

emendatory [i'mendətəri]
a който поправя/изправя грешка в текст

emerald ['emərəld]
I. 1. смарагд, изумруд
2. смарагдов цвят, яркозелено
3. печ. шрифт между нонпарей и минъон (6. 5 пункта)
II. 1. смарагдов, от смарагд
2. смарагдово зелен
the Е. Isle поет. Ирландия

emerge [i'mə:dʒ]
1. изплувам, подавам се, излизам на повърхността, излизам (и прен.)
появявам се (from)
to EMERGE from retirement излизам отново между хората
2. излизам наяве, очертавам се, ставам известен (за факт), възниквам (за въпрос), изниквам (за трудност, факт)

emergence [i'mə:dʒəns]
1. изплуване, появяване
2. прен. изникване, (внезапна) поява

emergency [i'mə:dʒənsi]
1. непредвиден/спешен случай, критичен момент
to rise to the EMERGENCY справям се с положението
in an EMERGENCY при непредвиден случай, при критични обстоятелства
in case of EMERGENCY в случай на нужда, при крайна нужда
2. attr спешен, запасен, резервен, спомагателен, извънреден, авариен
EMERGENCY brake внезапна спирачка
EMERGENCY exit изход в случай на пожар и пр.
EMERGENCY landing ав. принудително кацане
EMERGENCY powers извънредни пълномощия
EMERGENCY ration воен. неприкосновен запас

emergent [i'mə:dʒənt]
1. който изплува и пр. (вж. emerge)
2. пораждащ се, неочакван
EMERGENT nations пол. нововъзникнали/развиващи се страни

emeritus [i'meritəs]
a лат. заслужил (за оттеглил се професор)

emersion [i'mə:ʃn]
1. излизане, появяване
2. астр. появяване на небесно тяло след затъмнение

emery ['eməri]
n шмиргел

emery-cloth ['eməriklɔθ]
n шкурка

emery-cushion ['emərikuʃən]
n шмиргелова възглавничка за игли

emery-paper ['eməripeipə]
n гласпапир

emery-wheel ['eməriwi:l]
n абразивен кръг, шмиргел

emetic [i'metik]
I. a който предизвиква повръщане
II. n средство, предизвикващо повръщане

emigrant ['emigrənt]
I. a емигрантски
II. n емигрант

emigrate ['emigreit]
1. емигрирам, изселвам се
2. aм. разг. сменям местожителството си (в същата страна)
3. изселвам (население), уреждам изселването на (население)

emigration [emi'greiʃn]
n емигриране, изселване, емиграция

emigratory ['emigreitəri]
1. емиграционен, изселнически
2. зоол. прелетен, миграционен

emigry ['emigrei]
n фp. (политически) емигрант

eminence ['eminəns]
1. възвишение, височина, хълм
2. прен. високо положение, отличие, знаменитост, възвишеност, благородство (на характер), величие
to rise to EMINENCE издигам се, прославям се, достигам висок пост/ранг
3. църк. високопреосвещенство (титла на кардинал)
gray EMINENCE таен съветник, който държи властта в ръцете си

eminent ['eminənt]
1. висок, издигнат, изпъкнал, издаден
2. изтъкнат, виден, бележит, известен, прочут
3. забележителен, който се отличава (за качества)
man of EMINENT goodness забележително добър човек

eminently ['eminəntli]
adv крайно, във висша степен

emir [e'miə]
1. емир
2. потомък на Мохамед

emissary ['emisəri]
n емисар, пратеник (често неод.)

emission [i'miʃn]
1. издаване, изпускане, изхвърляне, отделяне, излъчване, физиол. отделяне, секрет
2. физ. излъчване, лъчение, ел. изпразване, електронна емисия
3. фин. емисия

emissive [i'misiv]
a отделящ, изпускащ, излъчващ

emit [i'mit]
1. издавам, изпускам, отделям, изхвърлям, излъчвам
2. пускам в обръщение (пари)

emitter [i'mitə]
n EMITTER station радиопредавател (на станция)

emitting [i'mitiŋ]
a предавателен
EMITTING station emitter station (вж. emitter)

emollient [i'mɔliənt]
I. 1. фарм. успокояващ, омекотяващ (възпалена тъкан)
2. успокоителен
II. n фaрм. успокояващо/омекотяващо средство

emolument [i'mɔljumənt]
n възнаграждение, заплата, доход, хонорар

emote [i'mout]
v ам. изразявам чувство/чувствата си, преживявам, театр. шаржирам

emotion [i'mouʃn]
1. вълнение, възбуда
voice touched with EMOTION леко възбуден глас
2. чувство, емоция, прочувственост
to appeal to the EMOTIONs действувам на чувствата

emotional [i'mouʃənəl]
1. емоционален, присъщ на чувствата
2. емоционален, темпераментен

emotionalism [i'mouʃənəlizəm]
n емоционалност, въздигане на чувствата в култ, фил. емоционализъм

emotionalist [i'mouʃənəlist]
n емоционален/темпераментен човек

emotionality [i,mouʃə'næliti]
n емоционалност

emotionalize [i'mouʃənəlaiz]
v правя емоционален, тълкувам емоционално (напр. историята)

emotionless [i'mouʃənlis]
a безстрастен, нечувствителен, студен

emotive [i'moutiv]
1. емоционален
2. вълнуващ, затрогващ, прочувствен

emotiveness [i'moutivnis]
n емоционалност

emotivity [imou'tiviti]
n емоционалност

empale вж. impale

empanel [im'pænəl]
v юр. назначавам за съдебен заседател
to EMPANEL a jury свиквам състав от съдебни заседатели

empathy ['empəθi]
n псих. съпричастие

emperor ['empərə]
1. император
2. зоол. няколко вида големи пеперуди
3. стандартен формат хартия/картон

empery ['empəri]
1. n поет. императорство, императорска власт
2. империя
3. неограничена власт

emphasis ['emfəsis]
1. емфаза, емфатичност, подчертаност, ударение, наблягане, изтъкване
to lay/place special EMPHASIS upon особено подчертавам/наблягам на, придавам особено значение на
2. изк. яснота на контурите, живост на колорита

emphasize ['emfəsaiz]
1. подчертавам, наблягам на, изтъквам, придавам особено значение на
2. ез. поставям емфатично/силно ударение на

emphatic [im'fætik]
1. подчертан, емфатичен, силен (за ударение), категоричен (за тон)
2. ясно изразен, недвусмислен, изразителен, силен, енергичен

emphatically [im'fætikəli]
adv натъртено, категорично

emphysema [emfi'si:mə]
n мед. емфизема

empire ['empaiə]
I. 1. империя
the Е. Британската империя, Свещената римска империя
2. владичество, власт, господство, влияние
3. attr имперски, на империята
II. n фр. ампир (стил)

empire city ['empaiə'siti]
n ам. Ню Йорк

empiric [em'pirik]
I. a емпиричен, опитен
II. 1. емпирик
2. практик
3. лекар шарлатанин

empirical [em'pirikəl]
вж. empiric i

empirically [em'pirikəli]
adv по опитен път, опитно, емпирично

empiricism [em'pirisizm]
n емпиризъм

empiricist [em'pirisist]
n емпирик

emplacement [im'pleismənt]
1. местоположение, разположение, разполагане, определяне място (за сграда), стр. планировка
2. воен. платформа (за оръдие, радар и пр.), картечно гнездо

emplane [im'plein]
v качвам (се) на самолет

employ [im'plɔi]
I. 1. употребявам, използувам, служа си с (for, in, on)
2. давам работа на, наемам, държа на служба
to be EMPLOYed by someone на работа съм/работя/служа при някого
to be self EMPLOYed със свободна професия съм, работя самостоятелно/частно
3. pass, refl занимавам се (in с)
отдавам се (in на)
прекарвам времето си (in в)
when not otherwise EMPLOYed когато нямам друга работа
II. n главно в изрази работа
to be in the EMPLOY of служа при, на работа съм при/в
to have someone in one's EMPLOY държа някого на работа/служба
out of EMPLOY без работа

employable [im'plɔiəbl]
1. употребим, използваем
2. годен за работа

employee [,emplɔi'i:]
n служещ, чиновник

employer [em'plɔiə]
1. работодател, господар
2. юр. пълномощник

employment [im'plɔimənt]
1. употреба, употребяване, използуване
2. служба, занятие, работа, наемане на работа
EMPLOYMENT of children използуване на детски труд
to be out of EMPLOYMENT безработен/без работа съм
EMPLOYMENT bureau/exchange трудова борса
full EMPLOYMENT ик. пълно използуване на работната сила
3. занимание

empoison [im'poizən]
1. слагам отрова в, отравям
2. прен. отравям
ожесточавам, озлобявам (against), покваря (ва) м

emporium [em'pɔ:riəm]
1. n лат. търговски център, пазар
2. голям универсален магазин

empower [im'pauə]
1. юр. упълномощавам
2. давам право (на), разрешавам
to be EMPOWERed to имам право да
3. давам възможност (на)

empress ['empris]
n императрица

emptiness ['emptinis]
n празнота, пустота

empty ['empti]
I. 1. празен, пуст, безлюден
to go away EMPTY отивам си с празни ръце
2. разг. гладен
to feel EMPTY гладен съм
3. прен. празен, безсъдържателен
EMPTY of matter безсъдържателен
words EMPTY of meaning празни думи, думи, лишени от съдържание
4. празен, ненатоварен, немебелиран
II. n обик. рl празни шишета/буркани и пр
III. 1. изпразвам (се), опразвам (се)
2. изсипвам, изливам, източвам, изваждам
3. и refl вливам се (into) (за река)

empty-handed ['empti'hændid]
a с празни ръце

empty-headed ['empti'hedid]
a празноглав, лекомислен

empurple [im'рə:рl]
v обагрям, боядисвам/правя пурпурен/морав

empyrean [,empaiə'riən]
n мит. седмо небе, висини, небесна твърд

empyrial [,еmpaiə'riəl]
a небесен, висш

emu ['i:mju:]
n зоол. ему (Dromiceius novae-hollandiae)

emulate ['emjuleit]
v подражавам ревностно на, съревновавам се с

emulation [,emju'leiʃn]
n ревностно подражание, съревнование, надпревара, съперничество

emulative ['emjulətiv]
a състезателен
EMULATIVE spirit дух на съревнование

emulator ['emjuleitə]
n подражател, съперник

emulous ['emjuləs]
1. който се мъчи да съперничи/подражава (of на)
2. жаден, стремящ се (of за, към)

emulsification [i,mʌlsifi'keiʃn]
n емулгиране

emulsify [i'mʌlsifai]
v емулгирам, превръщам в емулсия

emulsion [i'mʌlʃn]
n емулсия

en [en]
1. буквата n
2. пeч. половин em (вж. еm)

enable [i'neibl]
v давам възможност на, позволявам на, юр. давам право на, упълномощавам

enact [i'nækt]
1. юр. издавам/гласувам закон, постановявам, предписвам
ENACTing clawes юр. разпореждане за влизане в сила на закон
2. прен. ставам, извършвам се, разигравам се (за действие) (главно в pass)
3. театр. играя (роля)

enaction [i'nækʃn]
1. прокарване, издаване, влизане в сила (на закон)
2. закон, указ, постановление

enactment [i'næktmənt]
1. прокарване, издаване, влизане в сила (на закон)
2. закон, указ, постановление

enactor [i'næktə]
1. създател (на закон)
2. изпълнител (на роля)

enamel [i'næməl]
I. 1. емайл, глеч (на зъб)
2. емайллак
3. емайлирани съдове
4. изк. рисунка върху емайл, предмет, украсен с смайл
5. поeт. злак, зеленина
II. 1. емайлирам, лакирам, глазирам
2. изк. инкрустирам с емайл, правя рисунка/десен с емайл
3. поет. изпъстрям

enamel-ware [i'næməl,wɛə]
n емайлирани съдове

enamour [i'næmə]
v главно в pass вдъхвам любов, очаровам
to be/become ENAMOURed of влюбвам се в, очарован съм от

enamoured a влюбен

encage [in'keidʒ]
v затварям в клетка/кафез

encamp [in'kæmp]
v настанявам (се) на лагер, лагерувам

encampment [in'kæmpmənt]
1. лагеруване
2. лагер

encase [in'keis]
1. поставям/затварям в сандък/кутия, заграждам с дъски, изливам в кофраж, облицовам, обшивам
2. покривам, обвивам (in с)

encash [in'kæʃ]
v търг. инкасирам, осребрявам

encashment [in'kæʃmənt]
n търг. инкасиране, осребряване

encephalic [,ensi'fælik]
a мед. мозъчен

encephalitis [,ensefə'laitis]
n мед. енцефалит

enchain [in'tʃein]
1. оковавам (във вериги)
2. приковавам (вниминие), възпирам (чувство)

enchant [in'tʃa:nt]
1. омагъосвам
2. очаровам, пленявам, обайвам, омайвам

enchanter [in'tʃa:ntə]
1. чародей, магъосник
2. чаровен/очарователен човек

enchanting [in'tʃa:ntiŋ]
a чаровен, очарователен, пленителен

enchantment [in'tʃa:ntmənt]
1. магия, омагъосване
2. очарование, обаяние, чар, прелест

enchantress [in'tʃa:ntris]
n чародейка, чаровница

enchase [in'tʃeis]
1. монтирам (скъпоценен камък)
2. украсявам, инкрустирам, гравирам

encheiridon [enkai'ridən]
n книж. наръчник

enchiridon [enkai'ridən]
n книж. наръчник

encipher [in'saifə]
v пиша/написвам с шифър

encircle [in'sə:kl]
v обкръжавам, обграждам, заграждам, заобикалям

encirclement [in'sə:klmənt]
n обкръжаване, обгражданс, заграждане, (за) обикаляне, обкръжение

encircling movement [in'sə:kliŋ'mu:vmənt]
n воен. обходно движение

enclasp [in'kla:sp]
v поет. прегръщам

enclave [in'kleiv]
n енклав, територия, обкръжена от чужди територии

enclitic [in'klitik]
1. грам. a енклитичен
2. n енклитика

enclose [in'klouz]
1. заграждам, обграждам (with, in, by), заобикалям, ограждам, обгръщам, обхващам
2. затварям (в нещо), прилагам (в/към писмо), помествам
ENCLOSEd herewith канц. тук приложено
3. изолирам
4. ист. ограждам, обсебвам (общински земи)

enclosure [in'klouʒə]
1. ограждане
2. ограда, оградено място
3. приложение (към писмо)
4. геол. включение
5. ист. ограждане, обсебване (на общински земи)

encode [in'koud]
v пиша/написвам с шифър

encomiast [en'koumiæst]
n книж. панегирист, възхвалител

encomiastic [en,koumi'æstik]
a книж. хвалебствен

encomium [en'koumiəm]
n книж. възхвала, хвалебствие, панегирика, венцехваление

encompass [in'kʌmpəs]
1. обкръжавам, заграждам, заобикалям
2. съдържам, включвам, обхващам

encompassment [in'kʌmpəsmənt]
n заграждане, обкръжаване

encore [ɔŋ'kɔ:]
I. n, int фр. бис
to get an ENCORE извикан съм на бис
to give an ENCORE изпълнявам на бис
II. v викам/извиквам на бис

encounter [in'kauntə]
I. 1. срещам (се) случайно/неочаквано (с), попадам на
2. прен. сблъсквам се с, срещам, изправен съм пред, натъквам се на
II. 1. неочаквана/случайна среща
2. сблъскване, схватка, дуел
ENCOUNTER of wits размяна на остроумия

encourage [in'kʌridʒ]
v насърчавам, поощрявам, съдействувам
ENCOURAGE trade съдействувам за развитие на търговията

encouragement [in'kʌridʒmənt]
n насърчаване, насърчение, поощрение, подкрепа

encouraging [in'kʌridʒiŋ]
a насърчителен, обнадеждаващ

encrimson [en'krimzən]
v обагрям, оцветявам тъмно/кърмъзено червено

encroach [in'kroutʃ]
1. незаконно навлизам (в чуждо владение), присвоявам, не зачитам, посягам (на права и пр.)
2. нахлувам (за море)
3. злоупотребявам (с добрина и пр.)
4. начевам (капитал и пр.)

encroachment [in'kroutʃmənt]
n навлизане, нахлуване, посягане, посегателство

encrust [in'krʌst]
1. покривам (се) с кора, образувам кора, тех. образувам се, напластявам се (за ръжда и пр.), покривам се с котлен камък
2. украсявам, покривам (със скъпоценни камъни), инкрустирам

encumber [in'kʌmbə]
1. обременявам, затруднявам, преча на, тежа на, спъвам
2. затрупвам, задръствам

encumbrance [in'kʌmbrəns]
1. бреме, товар, тежест, затруднение, пречка, спънка
without ENCUMBRANCE без деца
2. юр. ипотека

encyclic [en'siklik]
n църк. папско писмо, енциклика

encycloaedist [en,saiklou'pi:dist]
n енциклопедист

encyclopaedia [en,saiklou'pi:diə]
n енциклопедия

encyclopaedic [en,saiklou'pi:dik]
a енциклопедически

encyclopedia [en,saiklou'pi:diə]
n енциклопедия

encyclopedic [en,saiklou'pi:dik]
a енциклопедически

encyclopedical [en,saiklou'pi:dikəl]
a енциклопедически

encyclopedist [en,saiklou'pi:dist]
n енциклопедист

encyst [en'sist]
v биол. енцистирам

end [end]
I. 1. край, завършък, привършване, изчерпване
END to END край о край, с допрени краища, по дължина, непрекъснато
END on с лицето напред
to collide END on сблъсквам се фронтално
in the END накрая, в края на краищата
to be at an END свършвам
to draw to an END приближавам края си, привършвам се, свършвам
to come to an END свършвам, приключвам (се), привършвам се, закривам се
to put an END to, to make an END of слагам край на, премахвам, унищожавам, турям кръст на
happy END щастлив край/развръзка
on END изправен (за предмет), наред, един след друг, непрекъснато
to stand on END изправям се (за коси)
to make someone's hair stand on END карам да се изправят косите на някого
days/hours on END дни/часове наред, по цели дни/часове, and there is an END of it и толкоз, край
2. край, остатък, угарка, фас
3. край, смърт, кончина
to make a good END умирам леко/достойно/героично
you'll be the END of me ще ме умориш
to the bitter END докрай, до смърт
4. цел
private ENDs лични интереси/цели
to/for this END, with this END in view за/с тази цел
5. резултат
to no END безрезултатно, напразно
6. прен. sl. връх, капак
7. attr краен, последен
to be all on END в очакване съм, ядосан/разсърден съм
to go in/off the deep END разг. избухвам, кипвам, ам. действувам необмислено, стигам до крайност
to hold/keep one's END up държа се, не се (пре) давам, устоявам
to make both ENDs meet свързвам двата края
nо END разг. извънредно много, безкрайно, до немай-къде
it costs nо END струва луди пари
to think no END of someone /oneself имам много високо мнение за някого/за себе си
nо END of безкраен, дълъг, много, маса, сума, куп
it's nо END of a job тя е дълга и широка, тази работа няма край
he meets nо END of people той се среща с много/маса хора
he is nо END of a fellow той е чудо човек/човек и половина
all ENDs up напълно, съвсем
to come to a bad END провалям се, свършвам зле
END of the road прен. край, безизходно положение
to play both ENDs against the middle пол. използувам борбата между две групировки за свои цели
II. 1. свършвам (се), слагам/турям край на, завършвам, приключвам (се), преустановявам, спирам
she ENDed by marrying a millionaire накрая се ожени за милионер
it all ENDed in his apologizing to me накрая той ми се извини, свърши се с това, че той ми се извини
2. умирам, свършвам
3. убивам, довършвам
a blunder to END all blunders невероятна грешка, най-лошата възможна грешка
it all ENDed in smoke нищо не излезе, всичко отиде на вятъра
end in завършвам с, окончавам на
end off/up завършвам, свършвам, приключвам

end-all ['endɔ:l]
n пълен/окончателен край

endamage [in'dæmidʒ]
1. ощетявам, нанасям щети
2. повреждам

endanger [in'deindʒə]
v излагам на опасност

endear [in'diə]
v правя скъп/мил
to ENDEAR oneself to someone спечелвам любовта/симпатията на някого

endearing [in'diəriŋ]
a мил, привлекателен, галъовен

endearment [in'diəmənt]
1. обич, привързаност, симпатия
terms of ENDEARMENT нежности, нежни/галъовни думи
2. рl нежности, ласки, галъовни/нежни думи

endeavour [in'devə]
I. v правя/полагам усилия, старая се, стремя сe (to с inf)
II. n усилие, старание
to make every ENDEAVOUR to полагам всички усилия да

ended ['endid]
a с край/краища
round ENDED със закръглени краища

endemic [en'demik]
I. a ендемичен
II. n ендемична болест

endemical [en'demikl]
вж. endemic i

endermic [en'də:mik]
a мед. ендермичен

ending ['endiŋ]
1. край (на разказ и пр.)
2. край, кончина, смърт
3. грам. окончание

endive ['endiv]
n бот. градинска жлъчка, вид цикория (Cichorium endivia)

endless ['endlis]
a безкраен, безконечен, нескончаем, безграничен, безпределен, вечен
ENDLESS resources неизчерпаеми възможности/ресурси

endlong ['endlɔŋ]
1. надлъж, по дължина
2. вертикално, в изправено положение

endmost ['endmoust]
a най-далечен, краен, последен

endocarditis [,endouka:'daitis]
n мед. ендокардит

endocrine ['endoukrain]
1. физиол. a ендокринен, с вътрешна секреция
2. n (жлеза с) вътрешна секреция

endoparasite ['endoupærəsait]
n вътрешен паразит

endorse [in'dɔ:s]
1. банк. индосирам, джиросвам
2. подписвам се като поръчител
3. правя забележка на гърба на документ, визирам (паспорт)
to ENDORSE a driving license вписвам нарушение в шофъорска книжка
4. потвърждавам, одобрявам, подкрепям

endorsee [,endɔ:'si:]
n банк. индосат

endorsement [in'dɔ:smənt]
1. банк индосиране, джиросване, индосамент, джиро
2. подпис на поръчител
3. ам. допълнителна клауза на осигурителна полица
4. потвърждение, одобрение, подкрепа

endorser [in'dɔ:sə]
1. n банк. индосант, джирант
2. поръчител

endow [in'dau]
1. правя дарение на, завещавам на, осигурявам доход/издръжка на
2. давам (права и пр.) (with)
3. обик. рр надарявам

endowment [in'daumənt]
1. (на) даряване, дарение, дар
2. фонд (ация)
3. дарба, дарование, талант

endue [in'dju:]
1. надарявам (с качества и пр.) (обик. pass)
2. възлагам (служба) (with)
3. ряд. обличам (дреха, някого) (with)

endurable [in'djuərəbl]
a поносим, търпим

endurance [in'djuərəns]
1. издържане, понасяне, изтърпяване
2. издръжливост, твърдост, търпение, търпеливост
beyond/past ENDURANCE нетърпим, непоносим
to have great powers of ENDURANCE много съм издръжлив
3. трайност, устойчивост
4. книж. трайност, продължителност, времетраене

endure [in'djuə]
1. издържам, изтрайвам, устоявам на, понасям с твърдост/търпение, търпя, изтърпявам
2. трая, оставам

enduring [in'djuəriŋ]
1. траен, продължителен
2. търпелив, издръжлив

endways ['endweiz]
1. с края напред
2. изправено (за предмет)
3. по дължина
4. с допрени краища

endwise ['endwaiz]
1. с края напред
2. изправено (за предмет)
3. по дължина
4. с допрени краища

enema ['enimə]
1. клизма
2. иригатор

enemy ['enimi]
1. неприятел, враг, противник (of, to)
the ENEMY дяволът, сатаната
to be one's own worst ENEMY, to be nobody's ENEMY but one's own вредя сам на себе си, сам си вредя
2. неприятелски войски/кораби и пр
3. attr неприятелски, вражески, противников
ENEMY-occupied territory територия, завзета от неприятеля
ENEMY alien/national поданик на неприятелска страна (по време на война)

energetic [,enə'dʒetik]
a енергичен, деен, активен, силен

energetics [,enə'dʒetiks]
n pl с гл. в sing енергетика

energize ['enədʒaiz]
1. изпълвам с енергия, стимулирам, възбуждам, активизирам
2. ел. възбуждам (се), наелектризирам (се)

energy ['enədʒi]
1. енергия (и физ.), сила, мощ
2. сила, изразителност, действеност (на думи и пр.)

enervate ['enəveit]
I. v обезсилвам, омаломощавам, изтощавам
II. a обезсилен, омаломощен, изтощен, отпуснат

enervation [,enə'veiʃn]
1. отслабване, обезсилване, изтощаване, изтощение, слабост
2. отпуснатост

en famille [ɔŋfæ'mi:]
adv фp. у дома, в семеен кръг

enfant terrible ['ɔnfɔnte'ri:bl]
1. n фр. непоносимо дете
2. недискретен/безотговорен човек

enfeeble [in'fi:bl]
v омаломощавам, обезсилвам, изтощавам

enfeoff [in'fef]
v ист. давам (някому) ленно владение

enfetter [in'fetə]
v оковавам (и прен.), заробвам

enfilade [enfi'leid]
I. n воен. енфилада
II. v воен. обстрелвам с енфилада

enfold [in'fould]
1. обгръщам, загръщам, увивам (in, with)
2. прегръщам
3. надиплям

enforce [in'fɔ:s]
1. прилагам (строго), привеждам в сила/действие, налагам спазването на
2. налагам, изисквам
3. подсилвам, подкрепям (довод и пр.)

enforceability [in,fɔ:sə'biliti]
n приложимост (на закон)

enforceable [in'fɔ:səbl]
a юр. изпълним, приложим, влязъл в законна сила

enforcement [in'fɔ:smənt]
n юр. изпълнение, прокарване, поставяне в действие, влизане в сила

enfranchise [in'fræntʃaiz]
1. давам политически, особ. избирателни права на
2. давам права/привилегии на, давам право (на град) да бъде представен в парламента
3. освобождавам (от рoбство и пр.)
4. ам. давам гражданственост (на чужда дума)

enfranchisement [in'fræntʃizmənt]
1. даване на политически права
2. освобождаване, освобождение

engage [in'geidʒ]
1. наемам (работник и при.), ангажирам (стая и пр.)
2. заемам, запълвам, ангажирам (време)
3. въвличам/включвам в, завладявам, привличам (внимание), спечелвам (обич), възбуждам, събуждам (интерес)
4. воен. нападам, влизам в бой с
5. тех. включвам (скорост и пр.), зацепвам, скопчвам се
6. задължавам (се), поемам задължение (често refl)
7. ангажирам се, приемам покана, обещавам (to с inf) (и refl)
8. refl сгодявам се (to за)
to become/get ENGAGEd сгодявам се
9. гарантирам, отговарям (that, for)
engage in занимавам се с, включвам (се) в, залавям се с
to ENGAGE in battle влизам в бой
to ENGAGE someone in conversation заговорвам някого, завързвам разговор с някого
countries ENGAGEd in war воюващи страни
engage on/upon залавям се за/с, заемам се с

engagement [in'geidʒmənt]
1. задължение, обещание, ангажимент
to enter into/keep an ENGAGEMENT поемам/изпълнявам задължение
to carry out/meet о.'s ENGAGEMENTs търг. изпълнявам поетите задължения, изплащам дълговете си
2. насрочена среща, покана, ангажимент, работа
owing to a previous ENGAGEMENT поради по-рано получена покана
social ENGAGEMENTs светски задължения
ENGAGEMENT book календар бележник
3. годеж
ENGAGEMENT ring годежен пръстен
4. наемане (на работник и пр.), служба, работа
5. воен. сражение, бой, схватка
close ENGAGEMENT ръкопашен бой
6. тех. включване, зацепване

engaging [in'geidʒiŋ]
a приятен, мил, привлекателен, очарователен

engarland [in'ga:lənd]
v поет. украсявам с гирлянди/венци

engender [in'dʒendə]
v пораждам, предизвиквам, причинявам

engine ['endʒin]
I. 1. машина, мотор, двигател
electric (motor) ENGINE мотриса
2. жп. (парна машина на) локомотив
3. уред, машина, инструмент, съоръжение
ENGINEs of war ост. бойни машини, топове
II. v поставям мотор на, снабдявам с мотор/машина (особ. в рр)
two-ENGINEd с два мотора, двумоторен

engine-driver ['endʒin'draivə]
n машинист

engineer [,endʒi'niə]
I. 1. инженер
civil/bridge and road ENGINEER строителен инженер
mining ENGINEER минен инженер
mechanical ENGINEER машинен инженер, машиностроител
superintending/managing ENGINEER технически директор
water ENGINEER хидроинженер
design ENGINEER инженер конструктор
2. механик, мор. машинист, ам. жп. машинист
3. воен. пионер, сапъор
Royal ENGINEERs, ENGINEER force, ам. corps of ENGINEER инженерни войски
4. прен. инициатор, комбинатор
вещ познавач на човешките проблеми (и human ENGINEER)
II. 1. работя като инженер
2. строя, построявам, проектирам
3. глася, нагласявам, устройвам, уреждам, организирам (хитро/умело) (заговор, сделка и пр.)

engineering [,endʒi'niəriŋ]
1. инженерство, техника, машиностроене
ENGINEERING drawing машинно чертане
2. машинации, маневри, (хитро/умело) уреждане/организиране

engine-house ['endʒin,haus]
1. машинно отделение
2. локомотивно депо

engine-plant ['endʒinpla:nt]
n локомотивен завод

engine-room ['endʒinrum]
n машинно отделение

enginery ['endʒinəri]
1. n ряд. събир. машини, машинария
2. воен. артилерия
3. машинации

engird [in'gə:d]
v поет. опасвам (и прен.), обкръжавам

engirdle [in'gə:dl]
v поет. опасвам (и прен.), обкръжавам

English ['iŋgliʃ]
I. a английски
II. 1. pl the ENGLISH англичаните
2. английски език
King's/Queen's ENGLISH правилен/чист английски език
in plain ENGLISH на прост английски, направо казано, без заобикалки
3. печ. мител (шрифт 14 пункта)
III. v ост. превз. превеждам на английски

englishism ['ingliʃizəm]
1. израз, употребяван в Англия, но не и в САЩ
2. англофилство, англомания
3. английска черта/обичай

Englishman ['iŋgliʃmən]
1. англичанин
2. английски кораб

englishry ['iŋgliʃri]
1. събир. хора от английски произход, особ. ист. английското население в Ирландия
2. английски характер

Englishwoman ['iŋgliʃwumən]
n (pl-women) англичанка

engorge [in'gɔ:dʒ]
1. книж. поглъщам, излапвам
2. pass претъпкан съм, тех. задръствам се
3. pass мед. напълнен съм/напълвам се с кръв

engraft [in'gra:ft]
1. присаждам, ашладисвам (into, upon), мед. присаждам, трансплантирам
2. включвам, инкорпорирам
3. насаждам, вдъхвам (идеи и np.)

engrail [in'greil]
v назъбвам (монета и пр.) околовръст

engrain [in'grein]
1. боядисвам (прежда)
2. боядисвам с шарки, подобни на влакната на дърво и пр
3. прен. насаждам дълбоко, внедрявам, втълпявам (навик и пр.)

engrave [in'greiv]
1. гравирам, изрязвам, издълбавам (on, in)
2. refl прен. врязвам се, запечатвам се (в паметта) (on, upon)

engraver [in'greivə]
1. гравъор
2. щихел, гравъорска игла, резец, длето

engraving [in'greiviŋ]
1. гравиране
2. гравюра, щампа
3. клише на гравюра

engross [in'grous]
1. завладявам, прен. поглъщам, монополизирам
to be ENGROSSed in one's work погълнат съм от работата си
ENGROSSed in a book зачетен в книга
2. написвам (документ) с едри букви, съставям (официален) документ

engrossing [in'grousiŋ]
a увлекателен, много интересен

engrossment [in'grousmənt]
1. писане/написване с едри букви, съставяне (на документ)
2. текст, написан с едри букви, документ, акт

engulf [in'gʌlf]
v поглъщам
to be ENGULFed потъвам

engulfment [in'gʌlfmənt]
n поглъщане, потъване

enhance [in'ha:ns]
1. повишавам, усилвам, увеличавам, покачвам (стойност и пр.)
2. подчертавам, правя да изпъкне

enhearten [in'ha:tən]
v окуражавам, вдъхновявам

enigma [i'nigmə]
1. загадка, енигма
2. гатанка
3. загадъчна личност

enigmatic [enig'mætik]
a загадъчен, озадачаващ

enigmatical [enig'mætikəl]
a загадъчен, озадачаващ

enigmatize [i'nigmətaiz]
v представям като загадъчен/в загадъчен вид

enisle [i'nail]
1. v поет. превръщам в остров, поставям на остров
2. изолирам

enjambment [in'dʒæmmənt]
n проз. анжамбман

enjoin [in'dʒɔin]
1. налагам, изисквам (on/upon someone от някого), настоявам, нареждам, заповядвам, задължавам
to ENJOIN someone not to do something забранявам някому да върши нещо
to ENJOIN a duty on someone налагам някому задължение
to ENJOIN on someone the necessity for economy настоявам пред някого, че са нужни икономии
2. юр. забранявам, запрещавам

enjoy [in'dʒɔi]
1. изпитвам удоволствие от, върша с удоволствие, обичам (doing something да правя нещо), радвам се на, наслаждавам се на
to ENJOY o/s dinner/food услажда ми се обедът/храната
to ENJOY a book/concert, etc. харесвам книга/концерт и пр.
to ENJOY one's holiday прекарвам добре ваканцията си
to ENJOY life радвам се на живота, жизнерадостен съм
2. refl забавлявам се, прекарвам добре
ENJOY yourself! приятно прекарване
3. ползувам се с, радвам се на
to ENJOY good health радвам се на добро здраве, здрав съм
to ENJOY poor health болнав съм, не съм добре със здравето
to ENJOY a good income имам добър доход

enjoyable [in'dʒɔiəbl]
a приятен

enjoyment [in'dʒɔimənt]
1. удоволствие, наслада, радост, забавление, развлечение
to take ENJOYMENT in обичам
2. притежаване, притежание
to be in the ENJOYMENT of good health радвам се на добро здраве
to be in the ENJOYMENT of the full possession of one's faculties напълно съм здрав физически и умствено

enkindle [in'kindl]
1. прен. възпламенявам (се), разпалвам (се), въодушевявам (се), възбуждам
2. ряд. разпалвам (се), раздухвам (огън)

enlace [in'leis]
1. увивам, обвивам, обгръщам
ENLACEd in each other's arms прегърнати
2. омотавам, уплитам, заплитам

enlarge [in'la:dʒ]
1. увеличавам (се), уголемявам (се) (и фот.), разширявам (се)
2. спирам се, разпростирам се, впускам се в подробности (upon за, върху), дообяснявам
ENLARGEd ideas широки/либерални схващания

enlargement [in'la:dʒmənt]
1. увеличаване, уголемяване, нарастване, разширяване
2. разширение, увеличение (и фот.), увеличена снимка
3. прибавка, пристройка

enlarger [in'la:dʒə]
n фот. увеличителен апарат

enlighten [in'laitn]
1. просвещавам (особ. в рр)
2. осведомявам, осветлявам (on, upon)

enlightener [in'laitnə]
n просветител

enlightening [in'laitniŋ]
1. поучителен, просветителен
2. показателен (as to за)

enlightenment [in'laitnmənt]
1. просвещение, просвета
the (Age of) ENLIGHTENMENT епохата на Просвещението (XVIII в.)
2. просветеност

enlist [in'list]
1. воен. събирам, рекрутирам, постъпвам във войската/флотата
2. спечелвам, осигурявам (подкрепа, участие), завербувам (някого за кауза)
3. подкрепям, участвувам, включвам се (in в)

enlisted men [in'listid'men]
n ам. pl редници и сержанти

enlistment [in'listmənt]
1. събиране/рекрутиране на войници, постъпване на военна служба
2. ам. времетраене на военната служба

enliven [in'laivn]
v оживявам, съживявам (и търговия), развеселявам, разведрявам

enlivening [in'laivniŋ]
I. a ободрителен, оживителен, който настройва весело, освежителен (за въздух и пр.)
II. v оживяване, оживление, развеселяване

enmesh [in'meʃ]
1. улавям в мрежа, уплитам, впримчвам
2. тех. зацепвам, скопчвам, залавям

enmity ['enmiti]
n враждебност, вражда, антагонизъм

ennoble [i'noubl]
1. облагородявам
2. давам благородническа титла на

ennui [a:'nwi:]
v фp. досада, скука

enormity [i'nɔ:miti]
1. чудовищност
2. чудовищно/ужасно престъпление, зверство
3. огромни размери

enormous [i'nɔ:məs]
1. огромен, грамаден
2. ост. чудовищен, зверски

enormousness [i'nɔ:məsnis]
n огромни размери

enough [i'nʌf]
а, п, adv достатъчен, достатъчно
ENOUGH and to spare, more than ENOUGH предостатъчно
I've had ENOUGH (to eat) наядох се, сит съм
that's ENOUGH for me това ми стига
to have ENOUGH to live on стигат ми парите, за да преживея
I've had ENOUGH of it омръзна ми, до гуща ми дойде
ENOUGH of this folly стига (с тези) глупости
well ENOUGH доста добре, много/твърде добре
curiously/oddly ENOUGH колкото и да е странно
sure ENOUGH действително, не щеш ли, и наистина, разбира се
she is pretty ENOUGH хубавичка е, бива я
I had ENOUGH to do to не беше лесно да, едва успях да

enow [i'nau]
ост. enough

enplane [in'plein]
вж. emplane

enquire вж. enquiry, inquire, inquiry

enquiry n запитване

enrage [in'reidʒ]
v разярявам, вбесявам

enrapture [in'ræptʃə]
r очаровам, пленявам, обайвам
to be ENRAPTUREd with въа възторг/захлас съм от

enrich [in'ritʃ]
1. обогатявам (и прен. и почва, храни)
1. украсявам, разкрасявам (with)

enrobe [in'roub]
г книж. обличам (with, in), обличам/намятам с мантия

enrol [in'roul]
г записвам. вписвам в списък, записвам (се), приемам, събирам, вербувам, рекрутирам (риботници. войници), постъпвам във войската/флотата
to ENROL-brains and talent заобикалям се с/използувам най-способните хора

enroll вж. enrol

enrolment [in'roulmənt]
л записване, вписване (в списък), приемане (на члечове), рекрутиране, събиране, наемане (на риботници, войчици)

en route [a:n'ru:t]
udv фр. на път (for, to), по пътя

ensanguined [in'sæŋgwind]
a кпиж. окървавен, кървавочервен

ensconce [in'skɔns]
1. поставям на сигурно/видно/удобно място, закътвам
2. refl разполагам се, настанявам се, намествам се, завиоам се

ensemble [ɔn'sɔmbl]
1. и фр. пялосгно/обшо впечаиюнис
2. муз. арх. ансамбъл, трупа, състав
3. ансамбъл. ToaJiei

enshrine [in'ʃrain]
1. църк. поставям/държа (мощи) я ковчег/гробница и пр., съхранявам
2. пазя свято, съхранявам (спомеч и пр.)

enshroud [in'ʃraud]
r обвивам в плашеница/саван, забулвам, обвивам, загръщам, покривам, скривам

ensign ['ensain]
1. знаме (национално, особ. военно), флаг
red ENSIGN флаг на английската търговска флота
blue ENSIGN флаг на запасии морски единици
white ENSIGN флаг на кралския флот
2. знак. значка, кокарда, емблема
3. ам. мор. мичман вгори ранг
4. ост. знаменосец, младши лейтснаш

ensigncy ['ensainsi]
н ранг/служба на мичман втори pamloem. на знаменосец

ensilage [ensilidʒ]
I. 1. силажиране
2. силаж, силажиран фураж
II. г силажирам

ensile [in'sail]
v силажирам

enslave [in'sleiv]
1. поробвам, заробвам
2. прен. пленявам, покорявам
to be ENSLAVEd to роб съм на

enslavement [in'sleivmənt]
1. поробване, заробване
2. робство (к прен.)

ensnare [in'sneə]
1. впримчвам, вкарвам в хлопка (и прен.)
2. примамвам, пленявам

ensue [in'sju:]
1. последвам. настъпвам (on, from)
2. произлизам. произтичам. последица съм (from от, на)

ensuing [in'sju:iŋ]
a следващ, настъпващ, произтичащ
the ENSUING year следващата година

ensure [in'ʃua]
1. осигурявам, предпазвам (against, from)
2. осигурявам. обезпечавам

enswathe [in'sweid]
v книж. увивам пял, повивам

entablature [in'tæblətʃə]
n apx. тех. актаблеман

entail [in'teil]
I. 1. юр. завещавам по определена линия, установявам ред на наследяване по определена линия (огриничтайки привата на завещание на наследниците)
2. изисквам, налагам, влека след себе си, свързан съм с
that will ENTAIL an early start това ще наложи да тръгнем рано
this plan ENTAILs great expense този план e свързан с големи разходи
II. 1. юр. акт, установяващ реда на унаследяване
2. имот, наследен с такъв акт

entangle [in'tæŋgl]
1. вплитам, уплитам, омотовам, спъвам
to become/get ENTANGLEd заплитам се (и прен.), омотавам се
2. прен. уплитам, въвличам, впримчвам
to ENTANGLE someone in a plot въвличам някого в заговор
to get ENTANGLEd with a woman някоя жена ме впримчва

entanglement [in'tæŋglmənt]
1. заплитане, уплитане, задръстване, струпване (на коли и пр.) -
2. прен. объркване, объркано/заплетено/неудобно/компрометиращо положение, затруднение, пречка
3. воен. телени мрежи

entente [a:n'ta:nt]
n фр. пол. съглашение

enter ['entə]
1. влизам (в), навлизам в (рядко с into)
ENTER Hamlet влиза Хамлет (ремарка)
2. влизам/прониквам в, пронизвам
it never ENTERed my mind никак не ми дойде наум/не ми хрумна/не се сетих
3. постъпвам в (университет и пр.), включвам се в (състезание и пр.), залавям се за, започвам (професия), ставам член на (дружество и пр.)
4. записвам (в списък), вписвам, регистрирам, търг. вписвам (в книгите)
to ENTER an act/a judgment тр. зарегистрирам. /вписвам акт/съдебио решение
to ENTER an action against юр. завеждам дело срещу
to ENTER evidence before the court тр. представям доказатслства пред съда
to ENTER goods търг. декларирам стоки пред митническите 'власти
D to ENTER an appearance явявам се за малко. мяркам се (1Ш прием, събрчнш'), enter for записвам (се) за участие в
to ENTER someone for a school (предварително) записвам някого в училище, запазвам на някого място в училище
enter into започвам (разговор, преговори), вземам участие в, занимавам се с, разглеждам
to ENTER into details разглеждам подробно, влизам/впускам се в подробности
to ENTER into explanations давам/впускам се в обяснения, поемам (задължение), сключвам (договор), влизам в (съдружие с), влизам в, съставна част съм на, споделям (чувства и пр.), съчувствувам на, участвувам в
to ENTER into the spirit of the game вживявам се в играта, юр. встъпвам в (права и пр.)
enter on/upon започвам (кариера, преговори), предприемам
to ENTER upon one's duties встъпвам в длъжност
to ENTER upon a new phase навлизам в нова фаза
юр. встъпвам във (владение), enter up записвам в счетоводна книга

enteric [en'terik]
a анит. чревен
ENTERIC fever коремен тиф

enterprise ['entəpraiz]
1. предпиятие (търговско и пр.)
2. начинание, инициатива, смело/рисковано начинание, авантюра
3. предприейчивост, инициатива, енергия, енергичност, смелост
man of great ENTERPRISE много предприемчив човек
free ENTERPRISE ик. частна стопанска инициатива (при капитализма)
private ENTERPRISE частен сектор

enterprising ['entəpraiziŋ]
a предприемчив, енергичен, готов да поеме рискове

entertain [,entə'tein]
1. забавлявам, занимавам
2. приемам/каня гости, давам прием, угощавам
to ENTERTAIN someone to dinner давам обед/вечеря някому, каня някого на обед/вечеря
3. храня, тая, изпитвам, чувствувам
4. приемам, одобрявам, съгласявам се с, гледам благосклонно на (мнение и пр.)

entertainer [,entə'teinə]
1. домакин (на прием и пр.)
2. артист, певец (в нощно заведение), естраден конферансие
3. забавен човек

entertaining [,entə'teiniŋ]
a забавен, занимателен, интересен

entertainment [,entə'teinmənt]
1. забавляване, развличане, забавление, развлечение
much to the ENTERTAINMENT of за голямо удоволствие на
2. забава, представление, прием, угощение
ENTERTAINMENT tax налог за увеселения
3. приемане на гости, обслужване (в хотел и пр.)
house of ENTERTAINMENT юр. ост. хотел, странноприемница
4. приемане (на мнение)

enthral [in'θrɔ:l]
1. омайвам, очаровам, увличам
2. ост. обик. прен. поробвам, завладявам

enthrall [in'θrɔ:l]
1. омайвам, очаровам, увличам
2. ост. обик. прен. поробвам, завладявам

enthralling [in'θrɔ:liŋ]
a увлекателен, завладяващ

enthrone [in'θroun]
1. поставям на престол (крал), ръкополагам (владика)
2. високо уважавам, въздигам

enthuse [in'θju:z]
v разг. запалвам (се), ентусиазирам (се) (over)

enthusiasm [in'θju:ziæzəm]
n ентусиазъм, възторг (for, about)

enthusiast [in'θju:ziæst]
n ентусиаст, възторжен почитател/любител

enthusiastic [in,θju:zi'æstik]
a ентусиазиран, възторжен, страстен, запален
to become/wax ENTHUSIASTIC over something ентусиазирам се/запалвам се/паля се за нещо

entice [in'tais]
v примамвам, привличам, подлъгвам, съблазнявам
to ENTICE someone to do/into doing something придумвам/подлъгвам някого да направи нещо
to ENTICE someone from bis duty отклонявам някого от дълга му

enticing [in'taisiŋ]
a съблазнителен, изкусителен, привлекателен

entire [in'taiə]
I. 1. цял, пълен, непокътнат, здрав
2. нескопен, некастриран
3. бот. с гладки/неназъбени краища (за лист)
II. 1. некастрирано/нескопено животно
2. ост. вид бира

entirely [in'taiəli]
1. напълно, изцяло, съвсем съвършено
2. само, единствено, изключително

entirety [in'taiərəti]
n цялост, пълнота
in its ENTIRETY в своята/неговата цялост, като цяло

entitle [in'taitl]
1. озаглавявам, наименувам (книга и пр.)
2. давам благородническа титла на
3. давам право на, упълномощавам
to be ENTITLEd to something имам право на нещо

entity ['entiti]
1. (реално) съществуване
2. нещо съществуващо, обект, единица, същество
legal ENTITY юридическа личност
3. същност

entomb [in'tu:m]
v погребвам (и прен.), служа за гробница на

entombment [in'tu:mmənt]
n погребване, погребение

entomological [,entəmə'lɔdʒikl]
a ентомологически

entomology [,entə'mɔlədʒi]
n ентомология

entourage [ɔntu'ra:ʒ]
1. n фр. свита, антураж, придружаващи лица
2. обкръжение, среда, обстоятелства

entr'acte ['ɔntrækt]
1. n фр. антракт
2. кратка пиеса/номер, изигран през време на антракт

entrails ['entreilz]
n pl вътрешности, черва

entrain [in'trein]
v качвам (се) на влак, натоварвам на влак

entrammel [in'træməl]
v впримчвам, уплитам, спъвам

entrance ['entrəns]
I. 1. влизане (и прен.), театр. явяване
to make one's ENTRANCE into влизам в
2. вход, достъп
to force an ENTRANCE into влизам насилствено/с взлом в
no ENTRANCE вход забранен
3. вход, такса (за театър, музей и пр.)
4. вход, портал (на къща и пр.)
5. встъпване
ENTRANCE into office/upon one's duties встъпване в длъжност
6. attr входен, встъпителен
ENTRANCE examination приемен изпит
ENTRANCE fee встъпителна вноска/такса, входна такса
ENTRANCE hall антре, преддверие
II. v омайвам, очаровам, изпълвам с възторг, хвърлям в транс

entrancing [in'tra:nsiŋ]
a омаен, очарователен, пленителен

entrant ['entrənt]
1. постъпващ на служба, започващ (професия)
новозаписан член (to)
2. участник (в състезание и пр.) (for)

entrap [in'træp]
1. хващам в клопка
2. прен. впримчвам, вплитам, заплитам, замесвам
to ENTRAP someone into doing something подмамвам/измамнически накарвам някого да направи нещо
3. улавям, задържам (вода)

entreat [in'tri:t]
v умолявам, моля настойчиво
to ENTREAT a favour of someone моля някого за услуга

entreaty [in'tri:ti]
n настойчива молба, настоятелно искане
look of ENTREATY умолителен поглед

entree ['ɔntrei]
1. n фр. достъп (to, into)
2. антре, предястие

entremets ['ɔntrəmei]
n фp. леко ядене, сервирано след месото, десерт

entrench [in'trentʃ]
1. воен. укрепявам с окоп
to ENTRENCH oneself окопавам се, укрепявам се
2. установявам здраво, гарантирам (права привилегии)
3. refl прен. окопавам се, подсигурявам се, крия се, загнездвам се
4. нарушавам, посягам (upon на) (право на)

entrenching-tool [in'trentʃiŋtu:l]
n воен. шанцов инструмент, окопно сечиво

entrenchment [in'trentʃmənt]
1. окопаване, укрепяване с окоп
2. воен. окоп, полско укрепление
3. нарушение, посягане, посегателство (upon)

entrepot ['ɔntrəpou]
n фр. склад

entrepreneur [,ɔntrəprə'nə:]
1. n фр. предприемач, добър търговец/организатор
2. муз. импресарио

entresol ['ɔntrəsɔl]
n фр. мецанин

entrust [in'trʌst]
1. поверявам
to ENTRUST someone with the care of something, to ENTRUST something to the care of someone предавам нещо на грижите на някого, поверявам нещо някому
2. възлагам, натоварвам
to ENTRUST someone with a duty възлагам някому задължение

entry ['entri]
1. влизане, (по) явяване
ENTRY visa входна виза
nо ENTRY вход забранен, еднопосочна улица
to make one's ENTRY влизам
2. вход, устие (на река)
3. муз. встъпление, въведение
4. юр. влизане във владение
5. вписване, регистриране, деклариране (на стоки в митница), търг. вписване в книгите
(booking by) double ENTRY двойно счетоводство
to make an ENTRY of вписвам в книгите
6. търг. перо, статия, статия (в речник), точка, член
7. митническа декларация (и custom-house ENTRY)
8. сп. списък на състезатели, записване на състезатели, записан състезател
9. карти метър

entwine [in'twain]
1. преплитам, сплитам (клони, пръсти), изплитам, вия (венец)
with arms ENTWINEd хванати под ръка
2. обвивам, обгръщам, обраствам (with, about)
вия се, увивам се (round) (за растение)

entwist [in'twist]
v засуквам, заплитам, вплитам

enumerate [i'nju:məreit]
v изброявам, пресмятам

enumeration [i,nju:mə'reiʃən]
1. изброяване
2. списък

enumerator [i'nju:məreitə]
n брояч, броител

enunciate [i'nʌnsieit]
1. изговярам, произнасям
2. излагам, формулирам (учение и пр.)

enunciation [i,nʌnsi'eiʃn]
1. изговяране, произнасяне, дикция, изговор
2. излагане, формулиране

enunciative [i'nʌnsiətiv]
1. изявителен
2. свързан с изговора/дикцията

enure вж. inure

envelop [in'veləp]
1. обвивам, загръщам, обгръщам, забулвам
обхващам (in)
2. воен. обкръжавам

envelope ['enviloup]
1. плик
2. обвивка, покривало, покривка, опаковка, замазка, биол. ципа, зоол. черупка, бот. чашка, риза (на куршум, балон)
3. геом. обвивна крива/повърхнина, обвивка

enveloping [in'veləpiŋ]
a обкръжаващ
ENVELOPING movement воен. обход

envenom [in'venəm]
1. слагам отрова на/в, отравям (и прен.)
2. огорчавам, ожесточавам, озлобявам
ENVENOMed temper жлъчен нрав, злобен характер

enviable ['enviəbl]
a завиден

envied ['envid]
a предизвикващ завист
to be ENVIED на който може (само) да се завижда

envious ['enviəs]
a завистлив
to be ENVIOUS of завиждам на
to make someone ENVIOUS изпълвам някого със завист

environ [in'vaiərən]
v обкръжавам, заграждам, заобикалям (with)

environment [in'vaiərənmənt]
1. (околна) среда (u биол.), обкръжение
2. обстановка
3. околност

environmental [in,vaiərə'mentəl]
a свойствен на/отнасящ се до/дължащ се на дадена среда

environs ['envirənz]
n pl околности, предградия

envisage [in'vizidʒ]
1. представям си, имам предвид (пред) виждам, очаквам
2. ост. излизам насреща на, изправен съм пред (трудности и пр.), гледам (опасност) право в очите

envoy ['envɔi]
I. 1. пратеник, агент, лице, натоварено със специална мисия
2. дипломатически представител/пратеник
Е. Extraordinary and Minister Plenipotentiary извънреден пратеник и пълномощен министър
II. n ост., лит. заключителна строфа

envy ['envi]
I. 1. завист
to feel ENVY at/of завиждам за
2. обект на завист
II. v завиждам (на)
to ENVY someone something завиждам някому за нещо

enwind [in'waind]
v поет. увивам се (около нещо), обвивам

enwound [in'waund]
вж. enwind

enwrap [in'ræp]
v (-рр-) увивам, загръщам, загъвам (in, with)
ENWRAPped in thoughts потънал в мисли

enzym ['enzim]
n биол. ензим

enzyme ['enzaim]
n биол. ензим

Eocene ['i:ousi:n]
n геол. еоцен

eolian вж. aeolian

eolic вж. aeolic

eolith ['i:ouliθ]
n археол. еолит (сечиво)

eolithic [,i:ou'liθik]
a археол. от еолита

eon вж. aeon

eparch ['epa:k]
1. управител на административна област в съвременна Гърция
2. църк. митрополит

eparchy ['epa:ki]
1. административна област в съвременна Гърция
2. църк. епархия

epaulet ['epɔ:let]
n еполет, пагон

epaulette ['epɔ:let]
n еполет, пагон

epee [ei'pei]
n фр. сабя за фехтовка, шпага

epenthesis [e'penθisis]
n (pl-ses) ез. епентеза

epenthetic [,epen'θetik]
a ез. епентетичен, вмъкнат

epergne [e'pɛən]
n фруктиера, широка ваза

epexigesis [e,peksi'dʒi:sis]
n допълнително обяснение, пояснение

ephemera [i'femərə]
1. зоол. ефемерида, еднодневка (Ephemera vulgata)
2. нещо съвсем краткотрайно

ephemeral [i'femərəl]
1. зоол. ефемериден, еднодневен
2. ефимерен, краткотраен, мимолетен, скоропреходен

epic ['epik]
I. a епически
II. n епопея, епическа поема

epical ['epikəl]
вж. epic i

epicedium [epi'si:diəm]
n (pl-dia) погребален химн

epicene ['episi:n]
I. 1. грам. от общ род (за дума)
2. двуполов, хермафродитен
II. 1. грам. епицен
2. хермафродит

epicentre [,epi'sentə]
n епицентър

epicure ['epikjuə]
n епикуреец

epicurian [,epi'kjuəriən]
I. a епикурейски
II. n епикуреец

epicurianism [,epi'kjuəriənizəm]
1. учението на Епикур
2. епикурейство

epicurism ['epikjuərizəm]
n епикурейство

epicycle ['episaikl]
n епицикъл

epidemic [,epi'demik]
I. a епидемичен
II. n епидемия (и прен.)

epidemiology [,epidi:mi'ɔlədʒi]
n епидемиология

epidermis [,epi'də:mis]
n анат., бот. епидермис, външна обвивка/ципа/люспа на семенни растения

epigram ['epigræm]
n епиграма

epigrammatic [,epigrə'mætik]
1. епиграматичен, сбит
2. духовит, саркастичен

epigrammatically [,epigrə'mætikli]
adv във форма на/като епиграма

epigrammatist [,epi'græmətist]
n автор/съчинител на епиграми

epigrammatize [,epi'græmətaiz]
v превръщам в/изразявам чрез епиграма, служа си с/съчинявам епиграми

epigraph ['epigra:f]
n епиграф, надпис

epigraphist [e'pigrəfist]
n епиграф, специалист по епиграфика

epigraphy [e'pigrəfi]
n епиграфика

epilepsy ['epilepsi]
n епилепсия

epileptic [,epi'leptik]
I. 1. епилептичен
2. болен от епилепсия
II. n епилептик

epilogue ['epilɔg]
1. епилог
2. заключително слово, послеслов, заключение

epiphany [e'pifəni]
n църк. Богоявление

episcopacy [e'piskəpəsi]
1. епископократия
2. епископат, епископски сан
3. събир. (всички) владици/епископи, епископат

episcopal [e'piskəpəl]
a епископски, владишки, епископален

episcopalian [e,piskə'peiliən]
I. a епископски, епископален
II. n член на епископалната църква

episcopalianism [e,piskə'peiliənizəm]
n вярвания и обреди на епископалната църква

episcopate [e'piskəpit]
1. епископат, епископски сан
2. епископия, епархия
3. събир. (всички) владици/епископи, епископат

episode ['epizoud]
n епизод

episodic [epi'zɔdik]
a епизодичен

episodical [epi'zɔdikəl]
a епизодичен

epistle [i'pisl]
1. послание (и църк.)
2. шег. дълго писмо, ферман

epistolary [i'pistələri]
a писмовен, епистоларен

epistrophe [i'pistrəfi]
n епистрофа

epistyle ['epistail]
n арх. архитрав, епистил

epitaph ['epita:f]
n надгробен надпис, епитафия

epithalamium [,epiθə'leimiəm]
n лит. епиталамий, сватбена песен

epithelium [,epi'θi:ljəm]
n анат. епителий, бот. епидермис, образуван от млади клетки

epithet ['epiθet]
1. епитет
2. прякор, ругатня, ругателна дума

epitome [e'pitəmi]
1. резюме, конспект
2. прен. изображение в миниатюра на някой предмет
3. въплъщение, образец

epitomize [e'pitəmaiz]
1. резюмирам, конспектирам
2. символ/въплъщение съм на

epizoon [рepi'zouən]
1. зоол. външно паразитно животно
2. вет. епизоотия, епидемия по добитъка

epizootic [,epizou'ɔtik]
a вет. епизоотичен, епидемичен

epoch ['i:pɔk]
1. епоха
to be/mark an EPOCH създавам/отбелязвам епоха
2. период, геол. век

epochal ['epɔkəl]
a епохален

epoch-making ['i:pɔk'meikiŋ]
a епохален

epopee ['epəpi:]
n епопея

epos ['epɔs]
n епос

Epsom ['epsəm]
1. Епсъм (град в графството Съри, известен с конните си състезания)
2. конни състезания в Епсъм

epsom salts ['epsəm,sɔ:lts]
n pl мед. английска сол

equability [,ekwə'biliti]
n равномерност, уравновесеност, умереност

equable ['ekwəbl]
a равномерен, еднакъв, уравновесен, спокоен, умерен

equal ['i:kwəl]
I. 1. равен, еднакъв (to, with)
on EQUAL terms при равни условия, на равни начала
with EQUAL ease със същата леснота, еднакво лесно
EQUAL to any който може да се мери с всекиго
2. равен, спокоен, уравновесен
to preserve an EQUAL mind запазвам спокойствие/присъствие на духа
3. равен, равноправен
4. EQUAL to
to be EQUAL to мога да се справя с, способен съм да, по силите ми е да
to be EQUAL to the occasion справям се с положението
not to be EQUAL to receiving visitors не мога/нямам сили да приемам посетители
to get EQUAL with someone връщам си/отмъщавам си на никого
II. 1. равен, равноправен
you won't find his EQUAL няма друг/втори като него, той няма равен на себе си
he is my EQUAL in strength той e равен на мене по сила
2. мат. рl равни стойности
III. v (-ll-) равен съм на, равнявам се на (in по)
not to be EQUAL led ненадминат, който няма равен на себе си
there is nothing to EQUAL it няма равно на себе си, с нищо не може да се сравни, ненадминато e

equalitarian [,i:kwəli'tɛəriən]
n пол. егалитарист

equality [i:'kɔliti]
n равенство, еднаквост, равноправие
(sign of) EQUALITY печ. знак за равенство
on an EQUALITY with на равна нога с, при равни условия с

equalization [,i:kwəlai'zeiʃən]
n изравняване, уравняване, уравнение
EQUALIZATION fund адм. уравнителен фонд

equalize ['i:kwəlaiz]
1. уравнявам (се), изравнавям (се)
уеднаквявам (with, to)
2. тех. уравновесявам

equalizer ['i:kwəlaizə]
1. тех. уравнител, изравнител, балансир
2. sl. пистолет, револвер
3. сп. изравнителен гол

equally ['i:kwəli]
adv (на) равно, по равно, еднакво

equanimity [,i:kwə'nimiti]
n хладнокръвие, самообладание, спокойствие, невъзмутимост

equate [i'kweit]
1. уравнявам, смятам за/представям като равен/еднакъв
to EQUATE something with смятам, че нещо се покрива с/отговаря на
2. мат. свързвам със знак

equation [i'kweiʃən]
1. уравняване, изравняване, уеднаквяване
2. мат., хим., астр. уравнение
personal EQUATION субективен фактор/елемент

equator [i'kweitə]
n екватор

equatorial [,ekwə'tɔ:riəl]
a екваториален

equerry [i'kweri]
1. офицер, завеждащ кралските конюшни
2. флигел-адютант

equestrian [i'kwestriən]
I. a конен
EQUESTRIAN statue статуя на конник
II. n конник, (цирков) ездач

equestrienne [i,kwestri'en]
ж. p. от equestrian

equiangular [,i:kwi'æŋgjulə]
a геом. равноъгълен

equidistant [,i:kwi'distənt]
a геом. равноотстоящ

equilateral [,i:kwi'lætərəl]
a геом. равностранен

equilibrate [,i:'kwi'laibreit,i:'kwilibreit]
v уравновесявам (се)

equilibrist [i:'kwilibrist]
n еквилибрист

equilibrium [,i:kwi'libriəm]
1. равновесие (и прен.)
2. балансиране, съчетаване (на интереси и пр.)

equine ['i:kwain]
I. a зоол. конски
EQUINE species еднокопитни
II. n ам. кон

equinoctal [,i:kwi'nɔktəl]
I. a равноденствен
II. 1. линия на равноденствие, небесен екватор
2. pl бури по време на равноденствието

equinoctial a равноденствен

equinox ['i:kwinɔks]
n равноденствие

equip [i'kwip]
1. снабдявам (с инветар, съоръжения и пр.)
обзавеждам (with), екипирам, въоръжавам
to EQUIP oneself for a trip приготвям се/стягам се за път
2. давам (някому) необходимите знания и умения, подготвям (for)

equipage ['ekwipidʒ]
1. принадлежности (за път и пр.)
2. ост. свита, прислуга
3. ост. екипаж (кола)

equipment [i'kwipmənt]
1. екипиране, снабдяване, обзавеждане, тех. (машини и) съоръжения, оборудване
2. често pl екип (ировка), снаряжение, мебелировка, инсталации, апаратура
3. знания и умения, подготовка

equipoise ['ekwipɔiz]
I. 1. равновесие (u прен.)
2. нещо, което уравновесява, уравновесяващ фактор
II. v уравновесявам

equipollent [,i:kwi'poulənt]
I. a равностоен, еквивалентен
II. n нещо равностойно/еквивалентно

equiponderant [,i:kwi'pɔndərənt]
a с еднаква тежест/тегло, уравновесен (to, with)

equipotential [,i:kwipou'tenʃəl]
a еквипотенциален, равнопотенциален

equisetum [,ekwi'si:təm]
n бот. зимен хвощ

equitable ['ekwitəbl]
1. справедлив, безпристрастен, разумен
2. юр. валиден по справедливост, ако не и по закон (за искане)

equitation [,ekwi'teiʃən]
n езда, ездаческо изкуство

equity ['ekwiti]
1. справедливост, безпристрастие
2. юр. система от правни принципи, основана на справедливостта (като допълнение на писаните закони)
3. юр. справедлив/основателен иск
4. чиста стойност на имущество, която остава при ликвидация след удовлетворяване на кредиторите
5. рl ценни книжа, които не носят определена лихва
6. стойност на ценните книжа, издадени от дадено дружество
7. EQUITY профсъюз на актъорите

equivalence [i'kwivələns]
n равностойност, равноценност, равнозначност, еквивалентност

equivalent [i'kwivələnt]
I. 1. равностоен, равноценен, равнозначещ, еквивалентен
отговарящ (to)
2. хим. с еднаква валентност
3. геом. равнолицев
II. n еквивалент, равностойност

equivocal [i'kwivəkəl]
1. двусмислен
2. несигурен, съмнителен, неясен, неустановен
3. съмнителен, по дозрителен

equivocality [i,kwivə'kæliti]
1. двусмисленост
2. несигурност, неустановеност, съмнителност

equivocalness [i'kwivəkəlnis]
1. двусмисленост
2. несигурност, неустановеност, съмнителност

equivocate [i'kwivəkeit]
v говоря двусмислено, извъртам, усуквам

equivocation [i,kwivə'keiʃn]
n двусмислица, извъртане, усукване

equivoke ['ekwivouk]
n двусмислица, игра на думи

equivoque ['ekwivouk]
n двусмислица, игра на думи

era ['iərə]
n epa, епоха

eradiate [i'reidieit]
v излъчвам

eradicate [i'rædikeit]
1. v l. изкоренявам (и прен.)
2. премахвам, унищожавам

eradication [i,rædi'keiʃn]
1. изкореняване (u прен.)
2. премахване, унищожаване, унищожение

erase [i'reiz]
v изтривам, изтърквам, изличавам, заличавам (и прен.)

erasement [i'reizmənt]
вж. erasion, erasure

eraser [i'reizə]
1. гума (за изтриване)
2. инструмент за изстъргване

erasion [i'reiʒn]
1. n l. изтриване, изстъргване, изличаване, заличаване
2. изтрито място в текст

erasure [i'reiʒə]
1. n l. изтриване, изстъргване, изличаване, заличаване
2. изтрито място в текст

ere [ɛə]
I. рrер поет. преди, до
ERE this/now досега, преди
ERE long скоро, не след дълго
II. cj поет. преди да, отколкото да
I would die ERE I do it по-скоро бих умрял, отколкото да го направя

erect [i'rekt]
I. 1. a прав, изправен, вертикален, настръхнал (за коса)
with tail ERECT с вирната опашка
to stand ERECT стоя изправен, изправям се
II. 1. v издигам, изправям
2. издигам, построявам, изграждам
3. прен. създавам, построявам (теория)
4. въздигам, повишавам
to ERECTа custom into a law превръщам обичай в закон
to ERECT a territory into a state обявявам територия за държава
5. тех. монтирам, инсталирам, сглобявам
6. мат. издигам (перпендикуляр)
7. юр. създавам, учредявам
8. физиол. получавам ерекция

erectile [i'rektail]
a способен да се изправя (особ. физиол.)

erection [i'rekʃn]
1. n l. издигане, изправяне
2. построяване, изграждане, постройка, здание
3. създаване, изграждане (на теория)
4. тех. монтиране, инсталиране
5. физиол. ерекция

erectness [i'rektnis]
n изправено/вертикално положение

erector [i'rektə]
1. n l. строител (на сграда)
2. монтъор (на машина)
3. анат. повдигащ мускул, повдигач, еректор (и ERECTOR muscle)

eremite ['erəmait]
n отшелняк, постник, пустинник

eremitic [,eri'mitik]
a отшелнически

eremitical [,eri'mitikəl]
a отшелнически

erewhile [ɛə'wail]
adv поет. преди малко

erg [ə:g]
n физ. ерг

ergo ['ə:gou]
adv лат., шег. следователно

ergon ['ə:gɔn]
вж. erg

ergonomics [,ə:gə'nɔmiks]
n pl с гл. в sing ергономия

ergot ['ə:gət]
n бот. мораво рогче (Claviceps purpurea)

ermine ['ə:min]
1. зоол. сибирска белка (Mustela еrminea)
2. хермелин
3. прен. съдийско звание, кралска власт
4. attr хермелинов

ermined ['ə:mind]
a украсен/облечен с хермелин

erode [i'roud]
1. v l. разяждам (за киселина и пр.)
2. еродирам, руша, подкопавам, подривам (и прен.)
3. руша се, разяждам се, еродирам

erodent [i'roudənt]
a разяждащ, рушащ

erogenous [i'rɔdʒənəs]
a ерогенен, предизвикващ полова възбуда

erosion [i'rouʒn]
1. разяждане
2. ерозия
3. тех. ерозия, механично износване

erosive [i'rousiv]
a ерозивен

erotic [i'rɔtik]
a еротичен, чувствен, сладострастен

erotical [i'rɔtikl]
a еротичен, чувствен, сладострастен

eroticism [i'rɔtisizm]
n чувственост, еротизъм, сладострастие

err [ə:]
1. v l. греша, лъжа се, заблуждавам се
to ERR on the right side избягвам по-опасната грешка
2. греша, съгрешавам
3. ост. блуждая, изгубвам се, отклонявам се от пътя

errancy ['erənsi]
n заблуждение, заблуда

errand ['erənd]
n поръчка
to go on/run ERRANDs for someone изпълнявам поръчки на някого
to send someone on a fool's ERRAND пращам някого за зелен хайвер
ERRAND of mercy притичване/отиване на помощ

errand-boy ['erəndbɔi]
n разносвач (в магазин), момче за поръчки (и прен.), разсилен

errant ['erənt]
I. 1. a блуждаещ, странствуваш, пътуващ
knight ERRANT странствуващ рицар
2. който греши/се заблуждава, блуден, грешен
II. n странствуващ рицар

errantry ['erəntri]
n правила за поведение на странствуващите рицари, рицарски дух/дела

errata вж. erratum

erratic [i'rætik]
I. 1. a изменчив, непостоянен, безотговорен, капризен, блуждаещ, неконцентриран, несъсредоточен, нестабилен
2. геол. ератичен, довлечен от ледник
3. мед. променлив (за болка)
II. 1. n скитник
2. особняк

erratum [i'reitəm]
n (pl-ta) печатна грешка, грешка на перото
рl списък на печатните грешки

erring ['ə:riŋ]
a греховен, грешен, блуден

erroneous [i'rounjəs]
a (по) грешен, неправилен

error ['erə]
1. n l. грешка, погрешка
in ERROR по погрешка
2. юр. съдебна грешка
writ of ERROR постановление за ревизия на наказателно дело
3. заблуда, заблуждение, грешка
to be in ERROR греша
to fall/run into ERROR изпадам в заблуждение, заблуждавам се, сгрешавам
ERROR of judgement погрешна преценка
4. прегрешение, грешка, грях
ERRORs of youth младежки грехове
5. отклонение на компаса

Erse [ə:s]
I. a гаелски
II. 1. гаелски/келтски език, говорен в Шотландия
2. ирландски език

erst [ə:st]
adv поет. някога, нявга

erstwhile ['ə:stwail]
I. adv erst
II. a някогашен

eructation [,i:rʌk'teiʃn]
1. n книж. оригване
2. изригване

erudite ['erudait]
a учен, начетен, с голяма ерудиция

erudition [,eru'diʃn]
n начетеност, ученост, ерудиция

erupt [i'rʌpt]
1. v l. изригвам (за вулкан и пр.), бълвам (лава и пр.)
2. избухвам (и прен.)
3. мед. избивам (за обрив), пониквам (за зъб)

eruption [i'rʌpʃn]
1. n l. изригване (на вулкан и пр.)
2. избухване, изблик, пристъп
3. мед. избиване, изриване, поникване (на зъб)

eruptive [i'rʌptiv]
1. a l. геол. еруптивен, вулканичен
2. изригващ, избухлив
3. мед. придружен с обрив

eruptiveness [i'rʌptivnis]
n активност (на вулкан)

erysipelas [eri'sipiləs]
n мед. еризипел, червен вятър

erythema [eri'θi:mə]
n мед. еритема, зачервяване

erythrocite [i'riθrəsait]
n биол. еритроцит, червено кръвно телце

escalade ['eskəleid]
I. n воен. ескалада
II. v воен. щурмувам с ескалада

escalate ['eskəleit]
1. v l. повишавам (се) рязко (за цени и пр.)
2. пол. ескалирам, изострям
3. ам. качвам се, изкачвам се

escalation [,eskə'leiʃn]
1. n l. (рязко) повишаване/покачване
2. пол. ескалация

escalator ['eskəleitə]
n ескалатор

escapade ['eskəpeid]
1. n l. лудория, приключение
2. избягване, бягство

escape [is'keip]
I. 1. избягвам (from, out of)
2. изплъзвам се/измъквам се/спасявам се/отървавам се/освобождавам се (от), избягвам
to ESCAPE by the skin of one's teeth едва се спасявам, едва отървавам кожата
to ESCAPE observation/notice изплъзвам се/убягвам от погледа/вниманието, минавам незабелязан
3. изплъзвам се неволно, изтръгвам се, отронвам се (за сълзи, думи, въздишка)
4. изтичам, излизам (за газ, течност)
his name ESCAPEs me не си спомням името му
II. 1. избягване, бягство
to make/effect one's ESCAPE избягвам
to make good one's ESCAPE успявам да избягам
ESCAPE warrant юр. заповед за залавяне на избягал престъпник
ESCAPE route път за бягство
2. спасяване, спасение
to have a narrow ESCAPE едва се спасявам, едва отървавам кожата, прен. прескачам трапа
to have a miraculous ESCAPE спасявам се по чудо
3. тех. изтичане, губене (на газ, течност)
ESCAPE valve/pipe тех. изпускателен клапан/тръба
4. хидр. преливник на язовирна стена
5. лит. бягство от действителността, ескейпизъм

escape clause [is'keip,klɔ:z]
n клауза, определяща условията за освобождаване от задължения по даден договор

escapee [,eskei'pi:]
n избягал затворник, беглец

escape-hatch [i'skeiphætʃ]
n мор. изход в случай на пожар и пр., прен. изход, вратичка

escapism ['eskeipizəm]
вж. escape

escapist [es'keipist]
I. a който бяга от действителността
II. n човек/писател, който бяга от действителността, ескейпист

escarp [is'ka:p]
I. 1. стръмен склон, стена на скала, насип
2. воен. ескарп, стена на укрепление
II. v правя насип/укрепление

escarpment [is'ka:pmənt]
вж. escarp

escheat [is'tʃi:t]
I. 1. наследяване от държавата (на имот) поради липса на наследници
2. безнаследствен имот
II. 1. отивам в ръцете на държавата (за имот)
2. конфискувам

eschew [is'tʃu:]
v отбягвам, въздържам се от

escort ['eskɔ:t]
I. 1. ескорт, конвой, охрана, свита
2. придружник, кавалер (на дама)
II. v ескортирам, конвоирам, охранявам, придружавам, съпровождам

escritoire [,eskri'twa:]
n фр. малка писалищна маса, секретер

esculent ['eskjulənt]
a ядивен, добър за ядене

escutcheon [is'kʌtʃən]
1. (щит на) герб
blot on the ESCUTCHEON петно на семейната чест
2. задната част на кораба, където е написано името му
3. метална и пр. плочка около ключалка/електрически ключ и пр

Eskimo ['eskimou]
1. ескимос
2. attr ескимоски

esophagus вж. oesophagus

esoteric [esou'terik]
1. езотеричен, таeн, само за посветени (за учение), поверителен
2. мъчно разбираем, тъмен

espadrille [espə'dril]
n сандал с въжена подметка

espalier [is'pæljə]
I. 1. решетка от летви за привързване на растение
2. растение, привързано за такава решетка
II. v привързвам (растение) за решетка от летви

especial [is'peʃəl]
a особен, специален, изключителен

especially a особено

espial [is'paiəl]
1. шпиониране, дебнене
2. съзиране, забелязване

espionage [,еspiə'na:ʒ]
n фр. шпионаж, шпиониране

esplanade ['espləneid]
n еспланада, издигнат път/кей край плаж

espousal [is'pauzəl]
1. n книж. обик. рl бракосъчетание, женитба
2. прен. приемане, прегръщане (на кауза и пр.)

espouse [is'pauz]
1. женя се за, оженвам се за, вземам за съпруг (а)
2. женя, оженвам
3. прен. възприемам, прегръщам (кауза и пр.)

espouser [is'pauzə]
n защитник, привърженик (на кауза и пр.)

esprit ['espri:]
n фр. живост, будност, жив/пъргав ум, духовитост
ESPRIT de corps солидарност

espy [is'pai]
v съзирам, забелязвам, откривам

esquimau вж. (pl-aux) eskimo

esquire [is'kwaiə]
1. ост. благородник, оръженосец
2. съкр. Esq. господин (титла, поставена в адрес след името вм. Мr)

ess [es]
n буквата s

essay ['esei]
I. 1. есе, очерк, уч. съчинение
2. книж. опит (at), опитване, изпитване
II. 1. изпитвам, пробвам
2. опитвам (се)
to ESSAY a task опитвам се да изпълня задача

essayist ['eseiist]
n есеист, очеркист

essence ['esəns]
1. същност (на въпрос), същина, фил. духовна същност, субстанция
in ESSENCE по същество, в основата си
of the ESSENCE съществен, необходим
2. есенция, екстракт, дестилат, парфюм

essential [i'senʃəl]
I. 1. съществен, основен, крайно необходим (to, for), най-важен
2. етеричен, летлив
II. n обик. рl съществен елемент, основно/необходимо качество, предмет/нещо от първа необходимост

essentiality [i,senʃi'æləti]
n същественост, основност

essentially [i'senʃəli]
adv по същество, в основата си

establish [is'tæbliʃ]
1. установявам, създавам, основавам, въвеждам
затвърдявам, утвърдявам (as като)
2. настанявам
to ESTABLISH oneself in a job установявам се/закрепвам се на работа
3. установявам, доказвам (факт)
4. установявам (църква, религия) като държавна/официална

established [is'tæbliʃt]
1. установен, доказан, солиден
2. търг. патентован, регистриран (за марка)
ESTABLISHED church официална/държавна църква/религия

establishment [is'tæbliʃmənt]
1. установяване, създаване, основаване, изграждане, въвеждане
2. доказване, установяване
3. учреждение, институт, заведение
business ESTABLISHMENT търговска фирма/къща
4. домакинство, дом
to keep a large ESTABLISHMENT поддържам голям дом с много прислуга
5. кадри, щат, воен. ефективи, състав, численост
peace/war ESTABLISHMENT мирновременен/военновременен състав на войската
6. the (Church) Е. установената църква
7. the Е. върхушката

estaminet [es'tæminei]
n фр. малко кафе-аперитив

estancia [es'tænsiə]
n исп. чифлик, животновъдна ферма

estate [is'teit]
1. имение, имот, земя, юр. имущество
housing/industrial ESTATE жилищен/индустриален комплекс
personal/real ESTATE движимо/недвижимо имущество
joint ESTATE съсобствен имот
life ESTATE имот за пожизнено плодоползуване
2. ист. съсловие
the Е's (of the Realm) трите съсловия
the Third Е. буржоазията
3. ост. ранг, обществено положение
of high/low ESTATE с високо/със скромно обществено положение
4. юр. наследство, наследствена маса
ESTATE duty/aм. tax данък върху наследството
5. търг. актив, имуществена маса (при несъстоятелност)
6. плантация
7. estate car
to arrive at/attain to/reach man's ESTATE станал съм вече мъж
the holy ESTATE of matrimony свещенността на брака

estate-agent [is'teit'eidʒənt]
1. управител на имение
2. посредник за продажба и наемане на недвижими имоти

estate-car [is'teitka:]
n авт. кола комби

esteem [is'ti:m]
I. 1. уважение, почит
to hold someone in high/low ESTEEM уважавам високо/не уважавам някого
to rise/fall in someone's ESTEEM издигам се/падам в очите на някого
to lower oneself in someone's ESTEEM падам в очите на някого, губя уважението на някого
2. ост. оценка, преценка, мнение
II. 1. уважавам, почитам, тача, ценя
2. смятам, считам
I shall ESTEEM it (as) a favour if ще считам за услуга, ако
I shall ESTEEM myself happy to ще се смятам/ще бъда щастлив да

esthete вж. aesthete

estimable ['estiməbl]
1. достоен за/заслужаващ уважение, ценен, уважаван, тачен
2. ам. оценим

estimate ['estimət]
I. 1. (приблизителна) оценка, пресмятане, сметка, калкулация, изчисление, преценка
at/on a rough ESTIMATE по приблизителна оценка, приблизително
2. рl ик. бюджетни предвиждания/кредити
3. търг. оценка (при отдаване на търг), оферта
to put in an ESTIMATE правя оферта (при търг)
II. v оценявам, преценявам, смятам, считам, пресмятам, определям/изчислявам приблизително
ESTIMATEd cost приблизителна стойност

estimation [,esti'meiʃn]
1. оценяване, преценяване, пресмятане, определяне, измерване
2. преценка, мнение
in my ESTIMATION по моя преценка, според мене
3. ост. уважение, почит
to hold someone in ESTIMATION уважавам някого

estimative ['estimətiv]
a вероятен, според предварителни пресмятания

estimator ['estimeitə]
n оценител

estival вж. aestival

Estonian [is'touniən]
I. a естонски
II. 1. естонец
2. естонски език

estop [is'tɔp]
1. юр. не допускам/отхвърлям иск
2. не допускам, забранявам (from)

estoppage [is'tɔpidʒ]
n юр. законна пречка, недопускане

estoppel [is'tɔpəl]
n юр. отхвърляне на иск поради доказателства, несъвместими с предишни твърдения/действия

estrade [es'tra:d]
n естрада

estrange [is'treindʒ]
v отчуждавам, отделям, отдалечавам, отблъсквам
настройвам срещу (from)
we have become ESTRANGEd отчуждихме се един от друг

estrangement [is'treindʒmənt]
n отчуждаване, охлаждане (на отношенията)

estuary ['estjuəri]
n устие на река, в което нахлува приливът

et cetera [et'setərə]
adv и така нататък, и прочие

etceteras [et'setərəs]
n pl добавки, притурки, дреболии, принадлежности

etch [etʃ]
1. ецвам, гравирам
2. правя офорт

etcher ['etʃə]
n офортист

etching ['etʃiŋ]
1. офорт, радирунг
2. офортно изкуство

eternal [i'tə:nəl]
1. вечен, безкраен
2. прен. вечен, безкраен, нескончаем, безконечен, неизменен

eternalize [i'tə:nəlaiz]
v увековечавам, обезсмъртявам

eternity [i'tə:niti]
1. вечност
2. задгробен живот, безсмъртие
3. вечност, часове, много дълго време
4. рl вечни истини

eternize [i'tə:naiz]
v увековечавам, обезсмъртявам

etesian [i'ti:ziən]
a ежегоден
Е. winds летни северозападни ветрове в Средиземно море

ethane [e'θein]
n хим. стан

ether ['i:θə]
1. хим., физ., мед. етер
2. поет. ефир, небе
over the ETHER по радиото/ефира

ethereal [i'θiəriəl]
1. ефирен, въздушен, неосезаем
2. неземен, безплътен
3. хим. етерен

etherealize [i'θiəriəlaiz]
1. одухотворявам
2. хим. превръщам в етер

etherization [,i:θərai'zeiʃn]
1. n мед. упояване с етер
2. упоено състояние (от етер)

etherize ['i:θəraiz]
v мед. упоявам с етер

ethic ['eθik]
a етичен, нравствен

ethical ['eθikəl]
a етичен, нравствен

ethics ['eθiks]
n pl с гл. в sing етика
морални принципи, морал, нравственост (и sing)

Ethiopian [,i:θi'oupiən]
I. a етиопски
II. n етиопец

ethnic ['eθnik]
a етнически

ethnical ['eθnikəl]
a етнически

ethnographer [eθ'nɔgrəfə]
n етнограф

ethnographic [,eθnə'græfik]
a етнографски

ethnographical [,eθnə'græfikəl]
a етнографски

ethnography [eθ'nɔgrəfi]
n етнография

ethnologic [,eθnə'lɔdʒik]
a етнологичен

ethnological [,eθnə'lɔdʒikəl]
a етнологичен

ethnologist [eθ'nɔlədʒist]
n етнолог

ethnology [еθ'nɔlədʒi]
n етнология

ethos ['i:θɔs]
n характер/дух/нрави на дадено общество, етос

ethyl ['eθil]
n хим. етил

ethylene ['eθili:n]
n хим. eтилен

etiolate ['i:tiəleit]
1. бот. карам (растение) да линее поради липса на светлина
2. книж. карам да линее/повехне/посърне

etiolation [,i:tiə'leiʃn]
n повяхване, посърване

etiquette [,eti'ket]
1. етикет, протокол, церемониал
it is not ETIQUETTE to не е съобразно с протокола/етикета да, не е прилично да
2. професионална етика

eton ['i:tən]
n гр. Итън
колеж в същия град (и ETON College)
ETON collar широка колосана яка
ETON jacket къс черен жакет
ETON crop късо подстригана женска коса

etonian [i'touniən]
I. a итънски, на колежа в Итън
II. n ученик от колежа в Итън
Old Е. завършил колежа в Итън

etrurian [i'truəriən]
I. a етруски
II. 1. етруск
2. етруски език

Etruscan [i'trʌskən]
I. a етруски
II. 1. етруск
2. етруски език

etui [e'twi:]
n фр. кутийка, калъф, несесер

etymologic [,etimə'lɔdʒik]
a етимологически

etymological [,etimə'lɔdʒikəl]
a етимологически

etymologist [,eti'mɔlədʒist]
n етимолог

etymologize [,eti'mɔlədʒaiz]
1. определям етимологията на
2. занимавам се с етимология

etymology [,eti'mɔlədʒi]
n етимология

eucalypt [ju:kə'lipt]
1. бот. евкалипт
2. евкалиптово масло (и EUCALYPT oil)

eucalyptus [ju:kə'liptəs]
1. бот. евкалипт
2. евкалиптово масло (и EUCALYPTUS oil)

Eucharist ['ju:kərist]
n църк. причастие

Eucharistic [,ju:kə'ristik]
a на/за причастие

eucharistical [,ju:kə'ristikəl]
a на/за причастие

eucher ['ju:kə]
I. n американска игра на карта
II. 1. бия някого на карти (вж. eucher)
2. разг. надхитрям

euclidean [ju:'klidiən]
a евклидов

eudaemonic [ju:di'mɔnik]
a ощастливяващ

eudaemonism [ju:'di:mənizm]
n евдемонизъм

eugenic [ju:'dʒenik]
a евгеничен

eugenics [ju:'dʒeniks]
n pl с гл. в sing евгеника

eulogist ['ju:lədʒist]
n панегирист, възхвалител

eulogistic [ju:lə'dʒistik]
a хвалебствен

eulogistical [ju:lə'dʒistikəl]
a хвалебствен

eulogize ['ju:lədʒaiz]
v възхвалявам

eulogy ['ju:lədʒi]
n възхвала, хвалебствие

eunuch ['ju:nək]
n евнух, скопец

eupeptic [ju:'peptik]
1. с добро храносмилане
2. който помага на храносмилането

euphemism ['ju:fimizm]
n лит. евфемизъм

euphemistic [ju:fi'mistik]
a евфемистичен, мек, смекчен

euphemize ['ju:fimaiz]
v употребявам евфемизми, смекчавам изразите си

euphonic [ju:'fɔnik]
a благозвучен, евфонически

euphonical [ju:'fɔnikəl]
a благозвучен, евфонически

euphonious [ju:'founiəs]
1. euphonic (al)
2. сладък, мелодичен

euphony ['ju:fəni]
n благозвучие, хармония, ез. евфония

euphorbia [ju'fɔ:biə]
n бот. млечка

euphoria [ju'fɔ:riə]
n еуфория, радостна/приятна възбуда, (неопрадвано) оптимистично настроение

euphoriant [ju'fɔ:riənt]
I. a приятно възбуждащ, еуфористичен
II. n наркотик, предизвикващ еуфория

euphoric [ju'fɔ:rik]
a приятно възбуден, оптимистичен

euphuism ['ju:fjuizm]
n лит. евфуизъм, високопарен стил

euphuistic [ju:fju'istik]
a лит. евфуистичен, предвзет, високопарен (за стил)

euphuistical [ju:fju'istikəl]
a лит. евфуистичен, предвзет, високопарен (за стил)

Eurasian [juə'reʒjiən]
a евразийски

euratom [juə'rætəm]
n пол. Евратом

European [,juərə'pi:ən]
I. a европейски
EUROPEAN plan hotel ам. хотел, в който се заплаща само за стая без храна
II. n европеец

Europeanize [,juərə'pi:ənaiz]
v поевропейчвам, европеизирам

eurovision [,juərə'viʒn]
n Евровизия

eurythmic [juə'riθmik]
1. хармоничен, съразмерен, с хармонични пропорции (за сграда)
2. равен (за пулс)

Eurythmics [juə'riθmiks]
n pl с гл. в sing художествена гимнастика

eustachean tube [ju:s'teikiən'tju:b]
n анат. евстахиева тръба

euthanasia [,ju:θə'neiziə]
1. лека/безболезнена смърт, еутаназия
2. безболезнено умъртвяване на неизлечимо болен

evacuate [i'vækjueit]
1. евакуирам, изпразвам (град, крепост)
2. мед. прочиствам, изпразвам (червата)
3. тех. изхвърлям (газове), изсмуквам, изпомпвам
4. ам. евакуирам се, изтеглям се

evacuation [i,vækju'eiʃn]
1. евакуиране, евакуация, опразване, изтегляне
2. физиол. прочистване, изпразване (на червата и пр.)
3. рl изпражнения, екскременти

evacuee [i,vækju'i:]
n евакуиран

evade [i'veid]
1. избягвам, отбягвам от, изплъзвам се от (преследване, удар и пр.)
2. заобикалям (въпрос, закон)
3. занемарявам, не изпълнявам (задължения)
to EVADE paying a tax не си плащам данъка
4. не се поддавам на
feeling that EVADEs definition неопределимо чувство, чувство, което не се поддава на определение

evaluate [i'væljueit]
1. оценявам
2. мат. изчислявам, изразявам с числа

evaluation [i,vælju'eiʃn]
n оцеляване, оценка, изчисление

evanesce [,evə'nes]
v изчезвам, изгубвам се

evanescence [,evə'nesns]
1. изчезване, изгубване
2. преходност, мимолетност, краткотрайност

evanescent [,evə'nesnt]
1. мимолетен, краткотраен, преходен
2. безкрайно малък, приближаващ се към нулата

evangel [i'vændʒəl]
n рел. обик. Е. Евангелие (и прен.)

evangelical [,i:væn'dʒelikəl]
I. 1. евангелски
2. евангелистки
II. n евангелист

evangelist [i'vændʒəlist]
1. евангелист
2. мисионер, странствуващ проповедник

evangelize [i'vændʒəlaiz]
1. проповядвам Евангелието
2. покръствам, похристиянчвам

evaporate [i'væpəreit]
1. изпарявам (се), сгъстявам (се), кондензирам
2. прен. изпарявам се, изчезвам

evaporation [i,væpə'reiʃn]
1. изпаряване, изпарение, парообразуване
2. сгъстяване, кондензиране
3. прен. изпаряване, изчезване

evaporative [i'væpərətiv]
a изпарителен, сгъстителен

evaporator [i'væpəreitə]
1. тех. изпарител
2. сушилня (за плодове и пр.)

evasion [i'veiʒn]
n избягване, отбягване, извъртане, усукване

evasive [i'veisiv]
1. уклончив
2. неуловим, мимолетен

eve [i:v]
1. навечерие
on the EVE в навечерието
Christmas EVE Бъдни вечер
New Year's EVE вечерта срещу Нова година
2. поет. вечер
at EVE вечерно време

even [i:vən]
I. 1. равен, гладък, заравнен, изравнен, плосък
to make EVEN with the ground изравнявам със земята
2. еднакъв, равен, еднообразен
EVEN match равен мач, мач с равен резултат
to get EVEN with разг. прен. оправям си сметките с, разплащам се с
to be EVEN with квит съм с
to break EVEN разг. завършвам без загуба/печалба
on an EVEN keel мор., ав. без клатушкане, спокойно, гладко, плавно (и прен.)
3. ритмичен, равномерен
4. непроменлив, уравновесен, спокоен
5. справедлив, безпристрастен
EVEN bargain честна/почтена сделка
6. четен (за число)
odd or EVEN? тек или чифт?
II. 1. равно, еднакво
2. даже, дори
EVEN if/though дори и да, макар и да, въпреки че, независимо от това, че
EVEN now/then дори и сега/тогава
EVEN so даже и така да е, въпреки това, дори и при тези обстоятелства
EVEN now точно в този момент
EVEN as точно когато/както, в момента, когато
III. 1. изравнявам, оглаждам (повърхност)
2. изравнявам (се), поставям/излизам наравно с, изравнявам (сметка)
IV. вж. eve

evenfall ['i:vənfɔ:l]
n поет. здрачаване, свечеряване

even-handed ['i:vən'hændid]
a справедлив, безпристрастен

evening ['i:vəniŋ]
I. n изравняване, заравняване, нивелиране
II. 1. вечер
in the EVENING вечер (но време)
last/yesterday EVENING снощи
good EVENING! добър вечер! (при сбогуване) довиждане! всичко хубаво
2. вечеринка, вечер, вечерно забавление
musical EVENING музикална вечер, вечерен концерт
3. attr вечерен
EVENING star вечерница
EVENING meal вечеря
EVENING prayer вечерня, вечерна молитва

evenings ['i:vningz]
adv ам. вечер (но време)

even-minded ['i:vən'maindid]
a уравновесен, спокоен

evensong ['i:vənsɔŋ]
n вечерня

event [i'vent]
1. случай, случка, събитие
quite an EVENT цяло/истинско/същинско събитие
at all EVENTs, in any EVENT във всеки случай, така или иначе
in the EVENT of his coming/aм. that he come в случай че/ако дойде
in either EVENT и в единия, и в другия случай, така или иначе
the natural/normal/usual course of EVENTs естественият ход на събитията/нещата
2. изход, резултат
in the EVENT на действие, на практика, найпосле, накрая
3. сп. номер (при състезание)
table of EVENTs програма
athletic EVENTs атлетически състезания
4. физ. единично извършване (на процес)

even-tempered ['i:vən'tempəd]
a спокоен, уравновесен

eventful [i'ventful]
a пълен със събития, динамичен (за живот и пр.), паметен, пълен с преживявания, съдбовен, забележителен

eventide ['i:vəntaid]
n поет. вечер (но време), здрач
EVENTIDE home старчески дом

eventless [i'ventlis]
a беден на събития/преживявания, обикновен, сив (за живот и пр.)

eventual [i'ventjuəl]
1. възможен, евентуален, който може да се случи
2. краен, окончателен

eventuality [i,ventju'æliti]
n възможност, евентуалност

eventually [i'ventjuəli]
1. накрая, в края на краищата, рано или късно
2. евентуално

eventuate [i'ventjueit]
1. завършвам (in с)
to EVENTUATE well/ill завършвам добре/зле, давам/имам добър/лош резултат
2. осъществявам се, реализирам се, ставам, случвам се, произлизам, следвам

ever ['evə]
1. обик. във въпр. и отр. изр. някога, когато и да е
have you EVER seen? виждал ли си някога? the best friend that EVER was най-добрият приятел
I seldom if EVER watch TV много рядко гледам телевизия, ако изобщо гледам
now if EVER сега или никога, сега му е времето
he is a liar if EVER there was one друг лъжец като него няма
hardly/scarcely EVER почти никога
EVER and anon/again ост. от време на време, you'll find me EVER at your service винаги съм на услугите ви
2. ост. сега главно в изрази винаги, всякога, постоянно, непрекъснато
yours EVER, EVER yours искрено ваш (накрая на писмо)
EVER since откато, откогато
EVER since/after оттогава (насам)
for EVER (and EVER), ост. for EVER and a day вечно, во веки веков
3. в изрази за сравнение с as... as
as soon as EVER you can колкото можеш по-скоро
4. при въпроси-за усилване
where EVER can I have put it? къде ли може да съм го сложил? къде ли пък съм го сложил? how EVER did you manage it? как успя (за бога)? why EVER not? защо пък не? EVER so разг. много, много, извънредно много
thank you EVER so much/вулг. EVER so много, много ти благодаря
it is EVER so easy толкова е лесно
he is EVER such a nice man много/ужасно е симпатичен, колкото и да
be it EVER so late колкото и да е късно
did you EVER? нима? хайде де? is he EVER conceited! ама че е надут!

everglade ['evəgleid]
n ам. блатиста местност, обрасла на места с трева

evergreen ['evəgri:n]
I. a вечнозелен
II. n вечнозелено растение

everlasting [evə'la:stiŋ]
I. 1. вечен, безкраен, безспирен, непрекъснат, нескончаем
2. неувяхващ (за цвете и прен.)
II. 1. разг. вечност
for EVERLASTING завинаги, вечно, непрекъснато
from EVERLASTING от памтивека
2. бот. неувехка, имортела
3. вид здрав вълнен плат
4. the Е. бог

every ['evri]
pron всеки
EVERY other/second всеки втори, през
EVERY other day през ден
EVERY three days през два дни, всеки трети ден
EVERY now and then/and again, EVERY once in a while, EVERY so often от време на време, понякога
EVERY bit/whit разг. във всяко отношение, напълно, съвършено, най-малко поне
she is EVERY bit of fifty тя има поне/най-малко петдесет години, he is EVERY bit as old as I той е поне толкова стар, колкото мен
EVERY here and there тук-там
EVERY which way ам. разг. от/на всички страни, навсякъде
EVERY last sl. всeки/всички без изключение
EVERY mother's son, EVERY man Jack of them разг. всички до един
I have EVERY reason/there is EVERY reason to believe him имам пълно основание да му вярвам

everybody ['evribɔdi]
pron всеки (човек), всички

everyday ['evridei]
1. всекидневен, ежедневен
2. обикновен, общ, делничен (за дрехи и пр.), разговорен, говорим (за език), банален
words in EVERYDAY use най-употребявани думи

everyone ['evriwʌn]
вж. everybody

everything ['evriθiŋ]
pron всичко
EVERYTHING comes to him who waits с търпение всичко се постига

everyway ['evriwei]
adv във всяко отношение

everywhere ['evriwɛə]
adv (на) всякъде, където и да

evict [i'vikt]
1. изгонвам, изваждам (квартирант) (from)
2. юр. отнемам, конфискувам (по съдебен ред) (of, from)

evictee [ivik'ti:]
n лице, изгонено от квартира

eviction [i'vikʃn]
1. изгонване, изваждане (от квартира)
2. юр. отнемане на имущество (по съдебен ред)

evidence ['evidəns]
I. 1. данни, факти, доказателство, доказателства (of, for), юр. свидетелски показания
piece of EVIDENCE юр. доказателство, улика
to call in EVIDENCE призовавам за свидетел
to bear/give EVIDENCE давам показания, свидетелствувам
the ship bore EVIDENCE of the severity of the storm състоянието на кораба показваше колко силна е била бурята
to take someone's EVIDENCE изслушвам/снемам нечии показания
2. очевидност
to be in EVIDENCE налице съм
to be very much in EVIDENCE изпъквам, правя впечатление, хвърлям се в очи
he was nowhere in EVIDENCE никъде го нямаше, никъде не се виждаше
3. юр. свидетел
to turn King's/Queen's/ам. State EVIDENCE свидетелствувам срещу/предавам съучастниците си
II. v доказвам, показвам, служа за доказателство

evidential [evi'denʃəl]
1. основан на доказателства/показания
2. доказателствен, убедителен

evidentiary [evi'denʃəri]
1. основан на доказателства/показания
2. доказателствен, убедителен

evil ['i:vl]
I. 1. лош, зъл
the Е. оnе нечестивият, caтаната
the EVIL eye лошо око, способност за урочасване
2. вреден, пагубен, лош
to get into EVIL ways тръгвам no лош път
to fall on EVIL days изпадам в нещастие/беда
II. n зло, злина
social EVIL обществено зло
to speak EVIL of злословя по адрес на
the lesser of two EVILs по-малката от две злини

evil-doer ['i:vl,du:ə]
1. престъпник, злодей
2. грешник

evilly ['i:vəli]
adv лошо, зле, със злоба

evil-minded ['i:vl'maindid]
a зъл, злобен, злонамерен

evince [i'vins]
v доказвам, показвам, проявявам (качества, чувства)

eviscerate [i'visəreit]
1. изкормвам, изтърбушвам
2. прен. изпразвам/лишавам от съдържание

evocation [,i:vou'keiʃn]
1. извикване (на дух)
2. събуждане, пресъздаване (на настроение и пр.)

evocative [i'voukətiv]
1. събуждащ, пораждащ (спомени, чувства), емоционално наситен
2. напомнящ (of за)

evoke [i'vouk]
1. извиквам (дух)
2. будя, пробуждам, събуждам, пораждам, възбуждам, пресъздавам (спомени, възхищение и пр.)

evolution [,i:və'lu:ʃn]
1. развитие, развой, еволюция (и биол.)
EVOLUTION of events ход/развой на събитията
2. мат. извличане на корен от подкоренна величина
3. воен., мор. маневра, престрояване, придвижване
4. физ., хим. отделяне, излъчване, изпускане
5. тех. обик. рl оборот (на машина)

evolutional [,i:və'lu:ʃənəl]
a еволюционен

evolutionary [,i:və'lu:ʃənəri]
a еволюционен

evolutionism [,i:və'lu:ʃənizm]
n еволюционна теория

evolve [i'vɔlv]
1. развивам (се)
разгръщам (се), произхождам, произтичам (from)
2. измислям, създавам (план и пр.)
3. физ., хим. отделям, излъчвам, изпускам (топлина и пр.)

evulsion [i'vʌlʃn]
n изкореняване, мед. екстракция, изваждане, изтръгване (на тумор, зъб)

ewe [ju:]
n (обагнена) овца
my EWE lamb прен. агънцето ми, съкровището ми

ewer ['ju:ə]
n кана

ex [eks]
I. n буквата х
II. 1. търг. без (право на)
2. от
EX officio служебно
EX ship търг. франкo разтоварване от кораба
III. a бивш, остарял, излязъл от модата
IV. n разг. бивш съпруг/съпруга

exacerbate [eks'æsəbeit]
1. изострям, усилвам, разгарям, влошавам, отежнявам
2. дразня, раздразвам, ожесточавам, огорчавам

exact [ig'zækt]
I. 1. точен, прецизен, акуратен
2. методичен, изискан, строг, взискателен
II. v изисквам
настоявам за, искам настоятелно (from, of от)

exacting [ig'zæktiŋ]
1. взискателен, строг, придирчив
2. напрегнат, изискващ внимание (за работа), уморителен, изтощителен

exaction [ig'zækʃn]
1. изискване, бреме, товар
2. принудително събиране, изнудване, пари, взети чрез изнудване

exactitude [ig'zæktitju:d]
n точност, прецизност, акуратност

exactly [ig'zæktli]
adv точно, именно (така)
not EXACTLY разг., често upoн. съвсем не, тъкмо напротив

exactness [ig'zæktnis]
вж. exactitude

exactor [ig'zæktə]
1. човек, който събира/иска, ищец
2. изнудвач

exaggerate [ig'zædʒəreit]
1. преувеличавам
2. излишно подчертавам, шаржирам
3. влошавам, засилвам
4. мед. агравирам

exaggerated [ig'zædʒəreitid]
1. преувеличен, прекомерен
2. ненормално увеличен/разширен

exaggeration [ig,zædʒə'reiʃn]
1. преувеличаване, преувеличение
2. мед. агравация

exaggerative [ig'zædʒərətiv]
a преувеличаващ, без чувство за мярка

exalt [ig'zɔ:lt]
1. въздигам, издигам
2. величая, възхвалявам, възвеличавам
3. усилвам, подсилвам (ефект и пр.)

exaltation [,egzɔ:l'teiʃn]
1. възхвала, възвеличаване
2. възторг, екзалтация, възбуда

exalted [ig'zɔ:ltid]
1. високопоставен, издигнат, благороден
2. възвишен (за стил и пр.), приповдигнат
3. екзалтиран, въодушевен

exam [ig'zæm]
вж. examination

examination [ig,zæmi'neiʃn]
1. изследване, проучване, изучаване, анкетиране, анкета, преглед, преглеждане
2. изпит, класна работа, изпитване
to go in/go up/sit/enter for an EXAMINATION явявам се на изпит
3. юр., воен. следствие, дознание, разпит

examinational [ig'zæmi'neiʃənəl]
и изпитен

examination-paper [igzæmi'neiʃən,peipə]
1. изпитна работа
2. (лист с) изпитни задачи/теми, конспект

examinatorial [ig,zæminə'tɔ:riəl]
и изпитен

examine [ig'zæmin]
1. проучвам, изследвам, преглеждам/разглеждам (внимателно), мед. преглеждам
to have one's teeth/eyes, etc. EXAMINEd преглеждам си зъбите/очите и пр.
she needs to have her head EXAMINEd разг. тя не e с всичкия си/не е добре
2. изпитвам, подлагам на изпит
3. юр. разпитвам, разследвам, правя следствие/дознание

examinee [ig,zæmi'ni:]
n лице, което се явява на изпит

examiner [ig'zæminə]
1. екзаминатор, член на изпитна комисия
2. ам. ревизор, контролъор

example [ig'za:mpl]
I. 1. пример, образец, модел
by way of EXAMPLE, for EXAMPLE например
beyond/without EXAMPLE безпрецедентен, безпримерен
to set a good EXAMPLE давам добър пример
to take EXAMPLE from someone вземам пример от някого
2. назидание, поука, урок
to make an EXAMPLE of someone наказвам някого за назидание (на другите)
let this be an EXAMPLE to you нека това да ти бъде урок, нека това да ти послужи за урок
II. v служа за пример, давам като пример

exarch ['eksa:k]
1. църк. екзарх
2. ист. управител на провинция

exarchate ['eksa:keit]
n екзархат, екзархийска власт

exasperate [ig'za:spəreit]
1. раздразням, разгневявам, вбесявам, изкарвам от търпение
2. усилвам, увеличавам, изострям (болка и пр.)

exasperating [ig'za:spəreitiŋ]
a дразнещ, вбесяващ, мъчителен

exasperation [ig,za:spə'reiʃn]
1. раздразнение, вбесяване, гняв
2. влошаване, изостряне

ex cathedra [ekskə'θi:drə]
1. лат. adv авторитетно, с тежест
2. a авторитетен, окончателен, безапелационен

excavate ['ekskəveit]
v копая, дълбая, разкопавам, правя разкопки, изкопавам, изривам (с машина)

excavation [,ekskə'veiʃn]
1. изкопаване
2. археол. разкопки
3. яма, трап, изкоп, изкопи, землени работи
4. кариера, открити минни работи

excavator ['ekskəveitə]
1. тех. екскаватор, багер, земекопна машина, драга
2. копач, изкопчия

exceed [ik'si:d]
1. превишавам, надминавам, надвишавам, надхвърлям
to EXCEED the speed limit авт. карам с непозволена скорост
2. превъзхождам, надминавам (in в, по, by с)

exceeding [ik'si:diŋ]
1. превъзхождащ, надминаващ
2. много голям, грамаден, огромен, необичаен

exceedingly [ik'si:diŋli]
adv крайно много, извънредно (много), прекомерно

excel [ik'sel]
v (-ll-) отличен съм, превъзхождам другите (in, at в), надминавам
блестя, изпъквам (as като)

excellence ['eksələns]
1. отлични постижения, превъзходство
2. добродетел, добра/положителна черта, достоинство

excellency ['eksələnsi]
n превъзходителство (титла)

excellent ['eksələnt]
a отличен, превъзходен, прекрасен, чудесен

excelsior [ek'selsiɔ:]
I. int лат. (все) по-нагоре!
II. n фин талаш (за опаковка)

except [ik'sept]
I. 1. изключвам
present company always EXCEPTed с изключение на присъствуващите лица, присъствуващите се изключват
2. възразявам (to, against), отхвърлям, не признавам
правя отвод (to)
II. prep освен, с изключение на
EXCEPT for the ending освен края, ако не беше краят, като изключим края
III. cj ост., книж. освен ако, ако не

excepting [ik'septiŋ]
вж. except

exception [ik'sepʃn]
1. изключение
2. възражение, противопоставяне, юр. отвод
to take EXCEPTION to възразявам срещу, оскърбявам се от
beyond EXCEPTION неуязвим

exceptionable [ik'sepʃənəbl]
a срещу който може да се възрази, осъдителен

exceptional [ik'sepʃənəl]
a изключителен, необикновен

excerpt ['eksə:pt]
I. 1. откъс (лек), извадка, извлечение
2. печ. отделен отпечатък
II. v правя извадка, изваждам, извличам, цитирам

excerption [ek'sə:pʃn]
1. откъс (лек), извадка
2. изваждане, извличане

excess [ik'ses]
1. излишък, по-голям размер/количество, връхнина, мат. разлика
in EXCESS of свръх, повече от
EXCESS of enthusiasm прекомерен ентусиазъм
EXCESS of imports over exports превес на вноса над износа
2. често pl невъздържаност, прекаляване, прекаленост, ексцес, жестокост, зверство
to EXCESS прекалено, прекомерно
to carry one's grief, etc. to EXCESS отдавам се прскомерно на скръбта си и пр
3. attr свръх, над нормата, допълнителен
EXCESS luggage багаж над определената норма (при пътуване)
EXCESS profits свръхпечалби
EXCESS fare жп. допълнителна такса

excessive [ik'sesiv]
a прекален, прекомерен

exchange [iks'tʃeindʒ]
I. v обменям (опит, пари и пр.)
разменям, сменям, заменям (for)
to EXCHANGE glances разменяме си погледи, споглеждаме се
to EXCHANGE words with someone карам се/спречквам се с някого
II. 1. смяна, размяна, замяна, обмяна, обмен
in EXCHANGE for в замяна на, вместо
EXCHANGE of shots престрелка
2. валутна обмяна
rate of EXCHANGE курс (на валута)
EXCHANGE office бюро за обмяна на валута
3. полица (и bill of EXCHANGE), менителница, запис на заповед
4. борса
stock EXCHANGE фондова борса
labour EXCHANGE трудова борса
on EXCHANGE на борсата
5. тех. телефонна станция, комутатор
EXCHANGE, please! моля, централа
6. attr на разменни начала
EXCHANGE student/professor студент/професор на разменни начала

exchangeable [iks'tʃeindʒəbl]
1. заменяем, сменяем
2. годен за размяна/обмяна
EXCHANGEABLE value менителна стойност

exchangee [,ekstʃei'dʒi:]
и студент/професор и пр. на разменни начала

exchequer [iks'tʃekə]
1. хазна, каса
2. Е. Министерство на финансите (в Англия)
EXCHEQUER bill съкровищен бон, краткосрочна лихвоносна облигация от държавен заем

excisable [ek'saizəbl]
a облагаем

excise ['eksaiz]
I. n акциз (и EXCISE duty)
II. v вземам акциз от, налагам акциз на
III. v изрязвам, отрязвам

exciseman ['eksaizmən]
n (pl-men) акцизен агент

excision [ek'siʒn]
n изрязване, отрязване

excitability [ik,saitə'biliti]
n възбудимост, раздразнителност

excitable [ik'saitəbl]
a възбудим, раздразнителен

excitant [ik'saitənt]
I. a възбуждащ, възбудителен
II. n възбуждащо средство

excitation [,eksi'teiʃn]
1. възбуждение, възбуда (и мед.)
2. възбуждане
3. ел. възбуждане, намагнетизирване

excitative [ek'saitətiv]
a възбудителен, стимулиращ

excitatory [ek'saitətəri]
a възбудителен, стимулиращ

excite [ik'sait]
1. възбуждам, вълнувам
2. подбуждам, подтиквам, стимулирам
3. ел. възбуждам, намагнетизирам, физ. карам да излъчва, стимулирам (атом)

excited [ik'saitid]
a възбуден (и ел., мед), раздразнен, нервиран, напрегнат
to get EXCITED вълнувам се, ядосвам се, нервирам се
it's nothing to get EXCITED about разг. не e голяма работа, не е кой знае какво

excitement [ik'saitmənt]
n възбуждане, възбуда, вълнение, силни усещания
what's all the EXCITEMENT about? какво има/става?

exciting [ik'saitiŋ]
a вълнуващ, възбудителен, завладяващ, интересен, увлекателен

exclaim [iks'kleim]
v възкликвам, извиквам

exclamation [,eksklə'meiʃn]
n възклицание, удивление
EXCLAMATION mark/ам. point удивителен знак, удивителна

exclamatory [iks'klæmətəri]
a възклицателен, удивителен

exclude [iks'klu:d]
v изключвам (from), не допускам, отхвърлям, изключвам
excluding с изключение на, като изключим/се изключи

exclusion [iks'klu:ʒn]
n изключване, изключение
to the EXCLUSION of изключвайки

exclusive [iks'klu:siv]
I. 1. изключителен, особен, специален (за права и пр,)
EXCLUSIVE story репортаж само за даден вестник
EXCLUSIVE interview интервю само за един репортер
2. единствен (за занимание, интерес)
3. недостъпен, затворен (зa човек, особ. за по-нискостоящи), с ограничен достъп (за клуб и пр.), избран, подбран (за общество, кръгове), само за подбрани хора
4. със специални/скъпи стоки, за специална клиентела (за магазин), много скъп, рядък, необикновен (за стоки, дрехи)
5. EXCLUSIVE of освен, като не се смята
mutually EXCLUSIVE взаимно изключващи се
II. 1. журн. дописка/интервю специално за даден вестник
2. изключително право

exclusiveness [iks'klu:sivnis]
1. недостъпност
2. изключителност

excogitate [eks'kɔdʒiteit]
v измислям, съчинявам (често upoн.), измъдрям, откривам

excommunicate [,ekskə'mjunikeit]
v отлъчвам от църквата

excoriate [eks'kɔ:rieit]
1. одирам (кожа), обелвам, олющвам
2. разг. критикувам безпощадно, съдирам

excrement ['ekskrimənt]
n изпражнения, екскременти

excrescence [iks'kresns]
n израстък (и прен.), нарастък, буца

excrescent [iks'kresnt]
1. образуващ/предизвикваш нарастъци, нарастващ
2. прен. излишен
3. фон. прибавен без граматично/историческо оправдание, епентетичен

excreta [eks'kri:tə]
n pl физиол. екскрети

excrete [eks'kri:t]
v физиол. отделям, изхвърлям

excretion [eks'kri:ʃn]
n физиол. отделяне, изхвърляне, екскрет

excretive [eks'kri:tiv]
1. предизвикващ отделяне/изхвърляне
2. анат. отделителен

excretory [eks'kri:təri]
a анат. отделителен

excruciate [iks'kru:ʃieit]
v мъча, измъчвам, тормозя

excruciating [iks'kru:ʃieitiŋ]
1. остър, мъчителен
2. разг. шег. ужасно смешен

excruciation n терзание, мъчение

exculpate ['ekskʌlpeit]
v оправдавам, реабилитирам
to EXCULPATE someone from a charge оттеглям обвинението си срещу някого

excursion [iks'kə:ʒn]
1. екскурзия, излет
2. група туристи/излетници
3. отклонение, отстъпление, екскурс
4. тех. отклонение (от среднo положение и пр.)
5. астр. отклоняване на планета от еклиптиката
6. attr туристически, увеселителен

excursionist [iks'kə:ʒənist]
n екскурзиант, турист, излетник

excursive [eks'kə:siv]
1. блуждаещ, отклоняващ се, склонен към отклонение (за мисъл, стил)
2. несистемен, непоследователен, произволен
EXCURSIVE reading безразборно четене

excursus [eks'kə:səs]
1. отклонение, отстъпление, екскурс
2. допълнително изложение

excusable [iks'kju:zəbl]
a извиним, простим

excusatory [iks'kju:zətəri]
a извинителен, оправдателен

excuse [iks'kju:z]
I. 1. извинявам, прощавам, оправдавам
EXCUSE my coming late извинете, че закъснях
2. освобождавам (от задължение, данъци, присъствие и пр.) (и с from)
to EXCUSE someone a fine опрощавам някому глоба
your attendance today is EXCUSEd днес можете да не присъствате
to EXCUSE oneself искам разрешение да си отида, извинявам се, че си отивам
II. 1. извинение, оправдание
2. предлог, причина, претекст
to make/offer EXCUSEs оправдавам се, търся начин да се измъкна
by way of EXCUSE за да се оправдая
3. нещо непълноценно/неудачно
poor EXCUSE for a film много слаб филм

exeat ['eksiut]
n разрешение за отпуск (от колеж и пр.)

execrable ['eksikrəbl]
1. отвратителен, долен, презрян
2. разг. ужасен, отвратителен

execrate ['eksikreit]
1. ненавиждам, презирам, отвращавам се от
2. кълна, проклинам

execration [,eksi'kreiʃn]
1. ненавист, презрение, отвращение
to hold in EXECRATION презирам
to hold someone up to public EXECRATION излагам на публично порицание
2. проклятие, клетва
3. предмет/обект на извръщение

executant [ig'zekjutənt]
n изпълнител, извършител

execute ['eksikju:t]
1. изпълнявам, извършвам
2. изпълнявам, пресъздавам (музикално/художествено произведение)
3. прилагам (закон)
4. юр. регламентирам, оформям (завещание и пр.)
5. екзекутирам

executer ['eksikju:tə]
n изпълнител

execution [,eksi'kju:ʃn]
1. изпълнение, изпълневане, извършване
to put/carry into EXECUTION изпълнявам, осъществявам
2. претворяване, изпълнение (на муз. и пр. произведение)
3. екзекуция, изпълнение на смъртна присъда
4. юр. оформяне (на документ), уреждане, регламентиране, изпълнение (на съдебно решение)
writ of EXECUTION изпълнителен лист
to do EXECUTION имам разрушителен ефект, нанасям големи щети (за оръдие и пр.)

executioner [,eksi'kju:ʃənə]
n палач, изпълнител на смъртни присъди

executive [ig'zekjutiv]
I. a изпълнител, административен
EXECUTIVE committee изпълнителен комитет, ам. административен съвет
EXECUTIVE officer воен. помощнок-командир
EXECUTIVE mansion ам. Белият дом, резиденция на губернатор на щат
EXECUTIVE session ам. тайно заседание
II. 1. изпълнителна власт, изпълнителен орган
Chief EXECUTIVE президентът на САЩ, губернатор на щат
general EXECUTIVE главен директор, началник (на учреждение и пр.)
2. Опитен администратор

executor [ig'zekjutə]
n изпълнител (и юр. -на завещание)

executorial [ig,zekju'tɔ:riəl]
a изпълнителен, изпълнителски

executrix [ig'zekjutriks]
(pl-trices) ж. р. от executor

exegesis [,eksi'dʒi:sis]
n тълкуване, обяснение (особ. За Библията)

exemplar [ig'zemplə]
1. образец, пример
2. тип, вид, оригинал, прототип
3. екземпляр, копие

exemplary [ig'zempləri]
1. образцов, примерен
2. назидателен, за пример/урок
3. илюстриране, типичен

exemplification [ig,zemplifi'keiʃn]
1. поясняване с примери, илюстриране
in EXEMPLIFICATION of като илюстрация на
2. юр. заверка на копие

exemplify [ig'zemplifai]
1. служа като пример за, илюстрирам
2. Служа си с примери, илюстрирам
3. юр. снемам и заверявам (копие)

exempt [ig'zempt]
I. v освобождавам (от задължение) (from)
II. a освободен, свободен (from)

exemption n напрягане, напъване, усилие, напрежение
EXEMPTION of authority налагане на авторитет

exequies n pl погребение

exercise ['eksəsaiz]
I. 1. упражнение, занимание, упражняване, изпълняване, изпълнение
in the EXERCISE of one's duty при изпълнение на дълга си
to take EXERCISE правя разходки, движа се, спортувам
EXERCISE yard двор (на затвор и пр.)
2. обучение, упражнение, тренировка, класно/домашно упражнение
EXERCISEs for the piano, fivefinger EXERCISEs клавирни етюди
(tactical) EXERCISEs воен. учение
3. проявление, проява, проявяване
EXERCISE of judgment самостоятелна преценка
EXERCISE of patience (проява на) търпение
4. рел. обред, ритуал
5. pl ам. тържество, церемония (при някакъв случай)
graduation EXERCISEs годишен акт
opening EXERCISEs тържество при откриване, тържествено откриване (на конгрес и пр.)
II. 1. упражнявам (се), занимавам (се), тренирам
2. обучавам, школувам (глас)
3. воен. провеждам учение, обучавам (се)
4. изпълнявам (функции), проявявам (способности, воля и пр.), упражнявам (авторитет, власт и пр.), използвам, ползвам се от (права и пр.)
5. обик. pass безпокоя, тревожа
to be EXERCISEd about безпокоя се за

exert [ig'zə:t]
v напрягам (сили), упражнявам (влияние, натиск), проявявам (интелигентност и пр.), влагам
to EXERT oneself старая се (много), залягам, напрягам сили

exertion [ig'zə:ʃn]
n напрягане, напъване, усилие, напрежение
EXERTION of authority налагане на авторитет

exes ['eksiz]
n pl разг. съкр. от expenses

exeunt ['eksiʌnt]
v лит. театр. излизат (ремарка)

exfoliate [eks'foulieit]
1. беля (се), лющя (се), обелвам (се), падам на слоеве/люспи
2. разлиствам се, развивам се (за пъпки)

exhalation [,ekshə'leiʃn]
1. издишване, дихание, дъх
2. пара, изпарение, мъгла

exhale [eks'heil]
1. изишвам, изпускам, прен. излъчвам
2. отделям (пара и пр.), изпарявам (се)

exhaust [ig'zɔ:st]
I. 1. изчерпвам, извличам, изсмуквам, изтеглям, изпразвам, изпомпвам
2. изпускам (пара и пр.)
3. изтощавам (и почва)
4. изразходвам, изчерпвам (тема и пр.)
II. 1. ауспух, изпускателна тръба
2. отходни газове, отработена пара

exhausted [ig'zɔ:stid]
1. изморен, изтощен (и за почва)
2. изчерпан (за тема, търпение и пр.)

exhausting [ig'zɔ:stiŋ]
a изтощителен, уморителен

exhaustion [ig'zɔ:stʃən]
1. изтегляне, изсмукване, изпомпване, тех. изпускане
2. изтощение, преумора, изнемогване

exhaustive [ig'zɔ:stiv]
1. изтощителен
2. изчерпателен, пълен, задълбочен

exhaust-pipe [ig'zɔ:stpaip]
вж. exhaust

exhibit [ig'zibit]
I. 1. показвам, проявявам (качества)
2. излагам, показвам, представям (картини.)
to EXHIBIT a charge юр. оправям обвинение
II. 1. експонат, изложен предмет, мостра
2. pl рекламни снимки, фотоси (на филм)
3. юр. документ, веществено доказателство (представено в съда)

exhibition [,eksi'biʃn]
1. показване, показ, проявление, проява
to make an EXHIBITION of oneself излагам се, ставам за мях
EXHIBITION of documents юр. представяне на документи (в съда)
2. изложба, изложение
3. стипендия

exhibitioner [,eksi'biʃənə]
n стипендиант

exhibitionism [,eksi'biʃənizəm]
1. мед. ексхибиционизъм
2. склонност към самоизтъкване

exhibitor [ig'zibitə]
n изложител, участник в изложба/изложение

exhilarate v развеселявам, ободрявам

exhilaration n ободряване, развеселяване, веселие, бодрост, оживеност

exhilirate [ig'ziləreit]
v обик. pass ободрявам, освежавам, развеселявам, оживявам, въодушевявам, стимулирам

exhiliration [ig,zilə'reiʃn]
1. ободряване, развеселяване
2. веселие, бодрост, оживеност

exhilirative [ig'zilərətiv]
a ободрителен, освежителен, развеселяващ

exhort [ig'zɔ:t]
1. увещавам, убеждавам
2. съветвам, поучавам
3. призовавам

exhortation [,egzɔ:'teiʃn]
1. увещаване, убеждаване
2. съвет, проповед
3. призив

exhortative [ig'zɔ:tətiv]
a увещателен, поучителен, нравоучителен

exhumation [,ekshju:'meiʃn]
n изравяне (на труп), ексхумация

exhume [eks'hju:m]
1. изравям (труп)
2. прен. изкарвам/изваждам наяве

exigence ['eksidʒəns]
n наложителност, крайна необходимост, неотложна/крайна нужда
to meet the exigensies of a difficult period отговарям на нуждите на един труден период

exigency ['eksidʒənsi]
n наложителност, крайна необходимост, неотложна/крайна нужда
to meet the exigensies of a difficult period отговарям на нуждите на един труден период

exigent ['eksidʒənt]
1. неотложен, належащ, който не търпи отлагане
2. взискателен, придирчив

exigible ['eksidʒəbl]
a книж. изискуем (from, against от)

exiguity [,eksi'gjuiti]
n оскъдност, незначителност

exiguous [eg'zigjuəs]
a оскъден, недостатъчен, незначителен, нищожен

exile ['eksail]
I. 1. изгнание, заточение
2. изгнаник, заточеник
II. v заточавам, изпращам на заточение/в изгнание, осъждам на изгнание

exist [ig'zist]
1. съществувам
2. намирам се, срещам се

existence [ig'zistəns]
n съществуване, съществувание, наличие
to be in EXISTENCE съществувам
to call into EXISTENCE създавам, извиквам за живот
to come into EXISTENCE възниквам, появявам се, раждам се
in EXISTENCE наличен, съществуващ (в природата)

existent [ig'zistənt]
1. съществуващ, наличен
2. сегашен, настоящ

existentionalism [,egzistenʃənəlizm]
n фил., лит. екзистенциализъм

exit ['eksit]
I. 1. излизане
to make one's EXIT излизам, напускам сцената, умирам, отивам си
2. изход
EXIT visa изходна виза
3. смърт
II. 1. театр. излиза (ремарка)
2. излизам, умирам, отивам си
3. карти оставям на противника си да играе

ex-libris [eks'laibris]
n лат. екс либрис (етикет в книга с името на притежателя)

exocrine ['eksoukrain]
a физиол. екзокринен, с външна секреция

exodus ['eksədəs]
1. масово заминаване/излизане/изселване, библ. излизането на евреите от Египет
2. рел. Е. Изход, Екзод (втората книга на Стария завет)

ex oflicio ['ekso'fiʃiou]
adv лит. служебно, по задължение/длъжност, д'офис

exogamy ['eksɔgəmi]
n екзогамия

exonerate [ig'zɔnəreit]
1. оправдавам, реабилитирам
2. освобождавам (от задължение и пр.) (from)

exoneration [ig,zɔnə'reiʃn]
1. оправдаване, оправдание, реабилитация
2. освобождаване (от задължечия и пр.)

exonerative [ig'zɔnərətiv]
1. оправдателен, реабилитационен
2. освобождаващ

exophthalmic goitre [ekso'fθælmik,gɔitə]
n мед. Базедова болест

exorable [ig'zɔ:rəbl]
a склоним

exorbitance [g'zɔ:bitəns]
n прекаленост, крайност

exorbitancy [ig'zɔ:bitənsi]
n прекаленост, крайност

exorbitant [ig'zɔ:bitənt]
a прекомерно висок, прекомерен, извънмерен
EXORBITANT prices безбожни цени

exorcism ['eksɔ:sizm]
n прогонване (на зли духове), заклинание, баене

exorcize ['eksɔ:saiz]
v заклинам, прогонвам (духове) (from, out of)
освобождавам (от зли духове) (of)

exordial [eg'zɔ:diəl]
a встъпителен, уводен

exordium [eg'zɔ:diəm]
n лат. (pl-dia, -diums) увод, въведение, встъпление

exoteric [,eksou'terik]
a (общо) достъпен, прост

exotic [eg'zɔtik]
I. a екзотичен, чуждестранен, чуждоземен
EXOTIC dancer танцъорка със стриптийз
II. 1. екзотично/чуждоземно растение
2. чужда дума, чуждица

exoticism [eg'zɔtisizm]
1. склонност към екзотичното
2. екзотичност
3. чужда дума, чуждица

expand [iks'pænd]
1. разширявам (се), разтягам (се), увеличавам (се), уголемявам (се)
2. разтварям, разпервам (крила)
3. бот. разлиствам се, разпуквам се, разцъфтявам се
4. мат. извеждам (формула, уравнение)
5. разпростирам се, говоря/пиша подробно (често с on, upon), разширявам (издание и пр.)
6. прен. отпускам се, ставам приветлив/любезен

expanse [iks'pæns]
1. шир (ина), простор, широко пространство, протежение, разстояние
2. разширение, разпростиране

expansibility [iks,pænsi'biliti]
n разтегливост, разтегаемост, разширимост

expansible [iks'pænsəbl]
a разтеглив, разтегаем, разширим

expansile [iks'pænsail]
a разтеглив, разтегаем, разширим

expansion [iks'pænʃn]
1. разширение, разширяване, разтягане, уголемяване, увеличаване
2. пол. експанзия
3. пространство, протежение
4. мат. извеждане (на формула, уравнение)
5. търг. увеличение, разширение

expansive [iks'pænsiv]
1. expansible
2. обширен, просторен
3. експанзивен, сърдечен

ex parte [eks'pa:ti]
adv лат. едностранчиво, пристрастно

expatiate [iks'peiʃieit]
1. разпростирам се, впускам се в подробности (upon)
2. скитам на воля

expatiative [iks'peiʃiətiv]
a подробен, изчерпателен, твърде обстоен

expatriate [eks'pætrieit]
I. v експартирам, изгонвам от родината
to EXPATRIATE oneself отказвам се от поданството си, емигрирам
II. a изгонен от родината, експатриран
III. n изгнаник, емигрант

expatriation [eks,pætri'eiʃn]
n експатриране, изгонване от родината, изгнание

expect [iks'pekt]
1. очаквам
2. надявам се, разчитам (на)
to EXPECT payment for разчитам да ми се плати за
3. разг. предполагам, мисля, смятам, струва ми се
to be EXPECTing за жена чакам бебе, бременна съм

expectance [iks'pektəns]
1. очакване, надежда
2. упование
3. вероятност
heir in EXPECTANCE юр. предполагаем/вероятен наследник

expectant [iks'pektənt]
a очакващ, чакащ
EXPECTANT mother бременна жена, бъдеща майка
EXPECTANT policy/method политика/метод на изчакване
EXPECTANT treatment мед. изчаквателна терапия, симптоматично лечение

expectation [,ekspek'teiʃn]
1. очакване, чакане, надежда
in EXPECTATION of очаквайки, разчитайки на
according to/contrary to EXPECTATION според/противно на очакванията, както се/както не се очаква/предполага
to live/come up to-EXPECTATIONs оправдавам надеждите/очакванията
beyond EXPECTATION повече/по-добре от очакваното
to fall short of EXPECTATIONs не оправдавам надеждите, разочаровам
2. предвиждане, вероятност, шанс
EXPECTATION income вероятен приход/доход
EXPECTATION of life вероятна продължителност на живота
3. рl изгледи за получаване на наследство

expectorate [eks'pektəreit]
v изкашлям, изхрачвам, храча, плюя

expectoration [eks,pektə'reiʃn]
1. изкашляне, изхрачване, храчене, плюене
2. храчка, плюнка

expedience [eks'pi:diəns]
1. целесъобразност, навременност
2. (лична) изгода, полза
3. опортюнизъм

expediency [eks'pi:diənsi]
1. целесъобразност, навременност
2. (лична) изгода, полза
3. опортюнизъм

expedient [eks'pi:diənt]
I. 1. a целесъобразен
2. изгоден
II. n способ, средство, начин, хитрина

expedite ['ekspidait]
v ускорявам, изпълнявам бързо

expedition [,ekspi'diʃn]
1. експедиция, поход
2. бързина, точност, изпълнителност, акуратност
for the sake of EXPEDITION за по-бързо

expeditionary [,ekspi'diʃənəri]
a експедиционен

expeditious [,ekspi'diʃəs]
a бърз, експедитивен, изпълнителен

expel [iks'pel]
v (-ll-) изпъждам, изгонвам, изхвърлям
изключвам, отстранявам (from)

expend [iks'pend]
1. (из) разходвам, харча (on)
2. мор. навивам, намотавам

expendable [iks'pendəbl]
1. който може да се изразходва/употреби
2. заменим, излишен, без който може (да се мине)

expenditure [iks'penditʃə]
1. разход, разноски
2. харчене, изразходване

expense [iks'pens]
n разход, разноски (често pl), to go to/to incur EXPENSEs правя разноски, влизам в разноски
to put someone to EXPENSE вкарвам някого в разноски
working EXPENSEs of production производствени разходи
at someone's EXPENSE за нечия сметка (и прен.)
at the EXPENSE of one's life с цената на живота си

expenses n pl разноски
at my EXPENSES на мои разноски
to cut down EXPENSES съкращавам разноски
travelling EXPENSES пътни разноски

expensive [iks'pensiv]
a скъп

experience [iks'piəriəns]
I. 1. опит (житейски и пр.), опитност
by/from EXPERIENCE от опит
man of EXPERIENCE опитен човек, човек с опит
2. преживяване, преживелица, случка
facts within my EXPERIENCE факти, на който съм бил свидетел, факти, който познавам от опит
3. познания, практика, квалификация
II. 1. преживявам, изпитвам, претърпявам
2. научавам от опит

experienced [iks'piəriənst]
a опитен (in), с опит

experiment [iks'perimənt]
I. 1. опит, експеримент, проба
as an EXPERIMENT, by way of EXPERIMENT като опит, разг. за да видим/опитаме
2. attr опитен (за стопанство, станция и пр.)
II. v правя/провеждам опит/експеримент
опитвам, пробвам (on, upon, with)

experimental [iks,peri'mentl]
1. опитен, експериментален, пробен
2. основан на опит, опитен

experimentalize [iks,peri'mentəlaiz]
v правя опити/експерименти, експериментирам

experimentation [iks,perimen'teiʃn]
n изпитване, изпробване, провеждане на опити, експериментиране

experimenter [iks'perimentə]
n експериментатор

expert ['ekspə:t]
I. n познавач, специалист, експерт
вещо лице (in)
EXPERT's report експертиза
EXPERT advice мнение/съвет на специалист (и)
II. a вещ, изкусен, опитен (at, in)

expiate ['ekspieit]
v изкупвам (вина и пр.), (из) плащам (грехове)

expiation [,ekspi'eiʃn]
n изкупление

expiatory ['ekspieitəri]
a изкупителен

expiration [,ekspi'reiʃn]
1. издишане
2. изтичане, свършване (на срок)

expiratory [iks'paiərətəri]
a предизвикващ/служещ за издишване

expire [iks'paiə]
1. издишвам
2. книж. издъхвам, умирам
3. изтичам, свършвам (за срок), губя валидност
EXPIREd policy фин. просрочена полица
the time of delivery EXPIREd on 19th May срокът за доставка изтече на 19 май

expiry [iks'paiəri]
вж. expiration

explain [iks'plein]
v обяснявам, разяснявам
тълкувам, пояснявам (to someone някому)
to EXPLAIN away давам задоволително обяснение/оправдание
to EXPLAIN oneself обяснявам какво искам да кажа, обяснявам поведението/мотивите си

explanation [,eksplə'neiʃn]
n обяснение, разяснение, тълкуване, пояснение

explanative [iks'plænətiv]
a обяснителен, разяснителен, пояснителен

explanatory [iks'plænətəri]
a обяснителен, разяснителен, пояснителен

explant [iks'pla:nt]
I. v биол., бот. присаждам
II. n присадка

expletive [eks'pli:tiv]
I. 1. допълнителен, вмъкнат
2. излишен
II. 1. допълнителна/вмъкната дума
2. възклицание
3. ругатня

explicable ['eksplikəbl]
a обясним

explicate ['eksplikeit]
v обяснявам, разяснявам, пояснявам, тълкувам

explicative ['eksplikeitiv]
I. a обяснителен, разяснителен
II. n пояснителна дума

explicatory ['eksplikeitəri]
вж. explicative i

explicit [iks'plisit]
a изричен, определен, категоричен, ясно формулиран

explode [iks'ploud]
1. експлодирам, избухвам, изгърмявам, пуквам (се)
2. прен. избухвам, пламвам
прихвам (with)
3. увеличавам се бързо/рязко (за население)
4. оборвам, дискредитирам, подривам основите на (учение и пр.)
EXPLODEd view отживял/оборен възглед

exploder [iks'ploudə]
1. мин. детонатор, взривател
2. първият, който е оборил (теория и пр.)

exploit ['eksplɔit]
I. n подвиг, геройство
II. 1. експлоатирам, използувам
2. разработвам, експлоатирам (находище)

exploitation [,eksplɔi'teiʃn]
1. експлоатация
2. разработване, експлоатация, разработка

exploiter [iks'plɔitə]
n експлоататор

exploration [,eksplɔ'reiʃn]
1. изследване, проучване, изучаване
EXPLORATION work проучвания
2. мед. сондиране (на рана и пр.)

explorative [iks'plɔ:rətiv]
a изследователен, изследователски

exploratory [iks'plɔ:rətəri]
a изследователен, изследователски

explore [iks'plɔ:]
1. изследвам, изучавам, проучвам
2. геол. проучвам
3. мед. сондирам, правя сондаж на (рана и пр.)

explorer [iks'plɔ:rə]
1. изследовател, пътешественик
2. мед. сонда

explosion [iks'plouʒn]
1. n. взрив, детонация, експлозия, избухване (и прен.)
2. бързо/рязко увеличаване (на население и пр.)

explosive [iks'plousiv]
I. 1. избухлив, експлозивен, взривен
2. раздразнителен, избухлив, сприхав
EXPLOSIVE issue парлив въпрос
3. фон. експлозивен, преграден
II. 1. взрив, взривно вещество, експлозив
high EXPLOSIVE воен. бризантно вещество
2. фон. преградна/експлозивна съгласна

expo ['ekspou]
n международно изложение

exponent [eks'pounənt]
I. 1. тълкувател, обяснител
2. представител, изразител (на теория, мнение и пр.), изпълнител (на музика и пр.), символ, тип
3. мат. степенен показател, степен
II. a обяснителен, разяснителен, пояснителен

exponential [,ekspou'nenʃəl]
a мат. експоненциален, показателен

export [eks'pɔ:t]
I. v изнасям (стоки)
II. 1. износ, експорт
2. обик. pl износни/експортни стоки
3. attr износен, експортен

exportation [,ekspɔ:'teiʃn]
n износ, изнасяне (на стоки)

exporter [eks'pɔ:tə]
n износител

expose [iks'pouz]
I. 1. откривам, разкривам, излагам (to)
EXPOSEd to the east, etc. с източно и пр. изложение (за стая и пр.)
2. подхвърлям, излагам (на опасност и пр.), изоставям (на произвола на съдбата)
EXPOSEd position застрашено/опасно положение, застрашена позиция
3. фот. експонирам, осветявам
4. разкривам (тайна и пр.), разобличавам, демаскирам, бламирам
II. 1. експозе, изложение
2. разобличаване, демаскиране, разкриване

exposed [iks'pouzd]
1. открит, непокрит, изложен, оголен
2. незащитен, изложен, без защита/подслон

exposition [,ekspo'ziʃn]
1. изложение, обяснение, описание, тълкуване
2. изложба, изложение
3. фот. експонация, осветяване

expositive [eks'pɔzitiv]
a обяснителен, тълкувателен, описателен

expositor [eks'pɔzitə]
n обяснител, тълкувател

expository [eks'pɔzitəri]
вж. expositive

ex post factor [ekspoust'fæktou]
a лат. юр. с обратна сила (за закон)

expostulate [iks'pɔstjuleit]
v споря, възразявам, протестирам
увещавам (with someone, on/about something)

expostulation [iks,pɔstju'leiʃn]
n протест, възражение, (опит за) разубеждаване, увещание

expostulative [iks'pɔstjuleitiv]
a увещателен, протестен, протестиращ

expostulatory [iks'pɔstjuleitəri]
a увещателен, протестен, протестиращ

exposure [iks'pouʒə]
1. излагане, оставяне (на показ, слънце, студ и пр.), излагане, подхвърляне (на опасност и пр.), изоставяне
2. разобличаване, демаскиране
public EXPOSURE публичен скандал
3. фот. експонация, експониране
EXPOSURE meter светломер, фотометър
4. геол. оголване на пластове
5. изложение (на къща и пр.)
indecent EXPOSURE публично показване на срамните части

expound [iks'paund]
1. излагам, поддържам (теория и пр.)
2. тълкувам, разяснявам

expounder [iks'paundə]
1. тълкувател, разяснител
2. поддръжник (на теория и пр.)

ex-president ['eks'prezidənt]
n бивщ президент/председател

express [iks'pres]
I. 1. изразявам, изказвам
2. изпращам с бърза поща
3. изстисквам, изцеждам (from, out of)
II. 1. изричен, точен, ясен
for this EXPRESS purpose точно за тази цел
2. бърз, експресен
EXPRESS company транспортна къща, бюро за бърз транспорт
EXPRESS delivery жп. голяма бързина, ам. бърза поща
EXPRESS rifle пушка за бърза стрелба от къси разстояния
3. нарочен, специален
III. 1. бърз влак, експрес
2. бързо/срочно съобщение, бърза пратка, бърз превоз
3. (специален) куриер
4. ам. транспортна къща/бюро
IV. adv бързо, с голяма бързина, с бърз влак, без спиране (за асансъор)

expressible [iks'presibl]
a изразим

expression [iks'preʃn]
1. израз, изразяване (на чувства и пр.)
to give EXPRESSION to давам израз на, изразявам, показвам
to read, etc. with EXPRESSION чета и пр. изразително
beyond/past EXPRESSION неизразим (о)
2. израз, фраза
3. израз, изражение (на лицето), изразителност, изразност
face lacking EXPRESSION безизразно/неизразително лице
4. мат. израз

expressionism [iks'preʃənizm]
n изк. експресионизъм

expressive [iks'presiv]
1. изразителен
2. изразяващ (of)

expressly [iks'presli]
1. нарочно, специално
2. изрично, категорично, точно, ясно

expressway [iks'preswei]
n ам. автострада, магистрала

expropriate [eks'prɔprieit]
1. отчуждавам, изземвам (from)
2. лишавам от собственост, експроприирам

expropriation [eks,proupri'eiʃn]
1. отчуждаване, изземване
2. експроприация, лишаване от собственост

expulsion [iks'pʌlʃn]
1. изпъждане, изгонване, изключване, отстраняване, изгнание
EXPULSION order заповед за изгонване от страната
2. изтласкване, изтикване
3. тех. изпускане, издухване (на газове и пр.), продухване

expunction [eks'pʌŋkʃn]
n задраскване, зачеркване

expunge [eks'pʌndʒ]
v задрасквам, зачерквам, заличавам, премахвам (пасаж от книга и пр.)

expurgate ['ekspə:geit]
v отстранявам нежелателни пасажи (от книга и пр.), цензурирам

expurgation [,ekspə:'geiʃn]
n отстраняване на нежелателни пасажи, цензуриране

exquisite ['ekskwizit]
I. 1. изискан, изящен, фин, деликатен, изтънчен
2. силен, остър (за болка, удоволствие и пр.)
3. прелестен, изящен
II. n конте, франт

exquisitely ['ekskwizitli]
1. прекрасно, изящно, идеално
2. крайно, болезнено

ex-serviceman [eks'sə:vismən]
n (pl-men), бивш военен, ветеран

extant ['ekstənt]
a съществуващ, наличен, запазен

extemporaneous [eks,tempou'reinjəs]
a импровизиран, направен без подготовка, екстемпоре, експромпто

extemporary [eks'tempərəri]
a импровизиран, направен без подготовка, екстемпоре, експромпто

extempore [eks'tempəri]
I. a extemporaneous
II. adv без подготовка, импровизирано, екстемпоре, експромпто

extemporization [eks,tempərai'zeiʃn]
n импровизация

extemporize [eks'tempəraiz]
v импровизирам

extend [iks'tend]
1. простирам (се), протягам (се), удължавам (се)
2. трая (from... to от... до)
3. разширявам (граници, значение, изложение и пр.), продължавам (шосе и пр.), удължавам (срок и пр.)
4. обтягам, изпъвам, изтеглям (жица и пр.)
5. разпространявам (се) (за влияние)
6. оказвам (помощ, гостоприемство и пр.), изказвам, поднасям (съчувствие и пр.), отправям (покана)
7. обик. pass или refl изтощавам, изчерпвам силите на

extended [iks'tendid]
1. протегнат, изопнат
2. просторен, обширен, разширен, продължен, ам. продължителен
3. воен. разтегнат, разгънат
4. грам. разширен (за изречение)

extendible [iks'tendibl]
вж. extensible

extensibility [iks,tensə'biləti]
n разтегливост

extensible [iks'tensəbl]
a разтегателен, разтегаем

extensile [iks'tensail]
a физиол. разгъвателен (за мускул)

extension [iks'tenʃən]
1. протягане, разтягане, изтегляне, мед. екстензия
2. удължаване, продължаване, удължение (на срок и пр.), отсрочка
3. удължение, продължение (на шосе и пр.), пристрояване, пристройка, наставка
4. разширяване, разширение, разпространяване, увеличаване (на влияние и пр.)
5. (номер на) вътрешен телефон
6. грам. второстепенна част на изречението
University Е. задочно обучение
народен университет (и EXTENSION courses)

extensity [iks'tensiti]
1. разтегнатост, протегнатост
2. просторност
3. разпространеност

extensive [iks'tensiv]
1. обширен, просторен, прен. широк, дълъг
2. екстензивен (за земеделие)

extensor [iks'tensə]
n анат. екстензор, разгъвач

extent [iks'tent]
1. пространство, протежение, дължина, обхват, обсег, ширина, прен. широта
six miles in EXTENT шест мили дълъг
2. степен, размер
to some/to a certain EXTENT до известна степен, донякъде, отчасти
to such an EXTENT до такава степен, дотам, дотолкова
to its full EXTENT напълно
debt to the EXTENT of... дълг в размер на
3. юр. запор върху имуществото за изплащане на данъци
4. юр. ам. (заповед за) оценяване и прехвърляне на земя от длъжник на кредитор

extenuate [eks'tenjueit]
1. смекчавам, намалявам
extenuating circumstances юр. смекчаващи вината обстоятелства
2. омаловажавам, подценявам (грешка и пр.)

extenuation [eks,tenju'eiʃn]
n извинение, частично оправдание
to plead one's poverty in EXTENUATION of a theft изтъквам бедността си като смекчаващо вината обстоятелство при кражба

exterior [eks'tiəriə]
I. a външен
II. 1. външност, външен вид, външна страна
2. кино външна снимка

exteriority [eks,tiəri'ɔriti]
n външна страна, външност

exteriorize [eks'tiəriəraiz]
1. обличам в конкретна/материална форма
2. намирам причини вън от себе си

exterminate [eks'tə:mineit]
v изкоренявам, унищожавам, изтребвам, убивам

extermination [eks,tə:mi'neiʃn]
n изкореняване, унищожаване, унищожение, изтребване, изтребление

exterminative [eks'tə:mineitiv]
a унищожителен, изтребителен

exterminator [eks'tə:mineitə]
n унищожител, изтребител

exterminatory [eks'tə:mineitəri]
a унищожителен, изтребителен

extern [eks'tə:n]
n приходящ лекар/ученик, екстернант

external [eks'tə:nəl]
I. 1. външен, повърхностен
for EXTERNAL application външно (за лекарство)
2. външен (за търговия, политика и пр.), чуждестранен, чужд
страничен (to)
EXTERNAL evidence юр. странични доказателства
3. задочен (за студент, обучение)
II. n рl външност, външна страна, външни белези/обстоятелства, несъществени/второстепенни неща

externalism [eks'tə:nəlizm]
n формализъм, склонност да се обръща внимание само на външната/формалната страна на нещата

externality [,ekstə'næliti]
n външен/второстепенен характер

exterritorial [,eksteri'tɔ:riəl]
a екстериториален

extinct [iks'tiŋkt]
1. изгаснал, угаснал
EXTINCT volcano изгаснал вулкан, прен. човек, загубил предишната си енергия
2. мъртъв, изстинал (за чувство и пр.)
3. биол. изчезнал (за раса, род)
4. остарял, излязъл от употреба, отменен (за закон)

extinction [iks'tiŋkʃən]
1. загасяване, угасяване, потушаване
2. биол. измиране, изчезване
3. юр. погасяване, погашение (на дълг)
4. заглъхване, затихване (на вулкан)

extinguish [iks'tiŋgwiʃ]
1. гася, загасявам, угасявам, потушавам
2. унищожавам, изтребвам
3. юр. погасявам (дълг), отменям (закон и пр.)
4. ост. затъмнявам, превъзхождам (съперник)

extinguisher [iks'tiŋgwiʃə]
n гасител

extirpate ['ekstə:peit]
v изкоренявам, унищожавам, изтребвам, премахвам

extirpation [,ekstə:'peiʃn]
n изкореняване, унищожаване, изтребване, унищожение, изтребление, премахване

extol [iks'tɔl]
v (-ll-) възхвалявам, величая

extort [iks'tɔ:t]
v изтръгвам (тайна и пр.), вземам насила/чрез изнудване

extortion [iks'tɔ:ʃn]
1. изнудване, изнуда, насилствено изтръгване
2. грабителство, кожодерство

extortionate [iks'tɔ:ʃənit]
a изнудвачески, насилствен, грабителски

extortionist [iks'tɔ:ʃənist]
n изнудвач, грабител, кожодер

extra ['ekstrə]
I. 1. добавъчен, допълнителен, извънреден, в повече
2. висококачествен, специален, екстра
II. adv допълнително, добавъчно, отделно, необикновено
EXTRA fine quality отлично качество
III. 1. нещо (за което се заплаща) допълнително, допълнителен номер (в програма), допълнително/специално издание на вестник, допълнителен/временен работник
2. фигурант, статист
3. висококачествен предмет

extract [iks'trækt]
I. 1. вадя, изваждам, издърпвам (зъб и пр.)
2. извличам, отделям, изкарвам (сок и пр.), добивам, извличам, екстрахирам
3. извличам (удоволствие, поука и пр.)
4. измъквам, откопчвам (пари и пр.) (from)
5. мат. извличам (корен)
6. подбирам, избирам, вземам (цитати, примери)
II. 1. екстракт, есенция
2. извадка, откъс, извлечение (от книга, реч и пр.)

extraction [iks'trækʃn]
1. вадене, изваждане, издърпване
2. добиване, екстракция
3. екстракт, есенция
4. произход, потекло
of English EXTRACTION от английско потекло, англичанин по произход
5. мат. извличане (на корен)

extracurricular ['ekstrəkə'rikjulə]
a извън учебния план, извънучилищен

extraditable ['ekstrədaitəbl]
a юр. подлежащ на екстрадиция (за престъпник), обуславящ екстрадиция (за престъпление)

extradite ['ekstrədait]
v юр. екстрадирам, предавам (престъпник) на органите на друга държава

extradition [,ekstrə'diʃn]
n юр. екстрадиция

extrajudicial ['ekstrədʒu'diʃəl]
a юр. извън обсега на правосъдието, направен извън съдебно заседание, несвързан с разглежданото дело

extramarital ['ekstrə'mæritəl]
a извънбрачен

extramundane ['ekstrə'mʌndein]
a извън този свят/мир

extramural ['ekstrə'mjuərəl]
1. задочен (за обучение и пр.)
2. извън градските стени
3. ам. между различни училища/университети (за състезание)

extraneous a външен, страничен

extranous [eks'treinjəs]
a външен, чужд, страничен
неприсъщ, несвързан (to на, с)

extraordinary [iks'trɔ:dinəri]
1. необикновен, необичаен, изключителен, забележителен
2. удивителен, странен, чуден
3. извънреден (за посланник, преподавател), допълнителен

extrapolate [,ekstrəpə'leit]
v мат. екстраполирам

extrapolation ['ekstrəpə'leiʃn]
n мат. екстраполация

extrasensory ['ekstrə'sensəri]
a извън сетивата, екстрасензорен

extraterritorial ['ekstrəteri'tɔ:riəl]
вж. exterritorial

extravagance [iks'trævəgəns]
1. разточителство, прахосничество, излишество
2. своеобразие, екстравагантност, чудачество, прекаленост

extravagant [iks'trævəgənt]
1. разточителен, прахоснически
2. прекомерен, твърде висок (за цена)
3. екстравагантен, ексцентричен, своеобразен, чудат
4. неразумен

extravaganza [eks,trævə'gænzə]
n ит. лит., муз. фантастично/ексцентрично произведение, бурлеска, фарс

extreme [iks'tri:m]
I. 1. краен, най-отдалечен, най-далечен
EXTREME old age дълбока старост
2. прен. краен (за реформа, убеждения, мерки), необикновен, извънреден, прекален
EXTREME case особен/изключителен случай
the EXTREME penalty of the law юр. смъртно наказание, най-тежкото наказание, предвидено от закона
II. 1. крайност, крайна степен
in the EXTREME крайно
to go to/be driven to EXTREMEs изпадам в/доведен съм до крайност
2. pl противоположности
EXTREMEs meet противоположностите се привличат
3. рl мат. крайни членове (на пропорция и пр.)

extremely [iks'tri:mli]
adv крайно, извънредно, необикновено

extremeness [iks'tri:mnis]
n крайност (на възгледи и пр.)

extremism [iks'tri:mizm]
n екстремизъм, склонност към крайности

extremist [iks'tr:mist]
n екстремист, привърженик на крайни мерки

extremity [iks'tremiti]
1. край, връх
2. крайност
3. pl крайници
4. най-висша степен
5. крайна нужда, нищета, мизерия
6. pl крайни мерки
7. предсмъртни часове/мигове, смъртна опасност

extricate ['ekstrikeit]
v освобождавам, измъквам, избавям, отървавам (from, out of)

extrication [,ekstri'keiʃn]
n освобождаване, измъкване, избавяне, отърваване

extrinsic [eks'trinsik]
a външен, чужд, несвойствен
неприсъщ (to)

extroversion [,ekstrou'və:ʃn]
1. псих. насочване/насоченост на интереса на личността към външния свят
2. мед. обръщане/извръщане навън, екстрофия

extrovert ['ekstrouvə:t]
1. псих. човек, чийто интерес е насочен към външния свят, екстроверт
2. рaзг. общителен/жив човек

extrude [eks'tru:d]
1. изтиквам, избутвам
2. тех. пресовам

extrusion [eks'tru:ʒn]
1. изтикване, избутване, изгонване
2. тех. пресоване
3. геол. вулканично разливане

extrusive [eks'tru:siv]
1. изтикващ, изтласкващ
2. геол. екструзивен, образуван от вулканично разливане

exuberance [ig'zju:bərəns]
1. изобилие, плодородие
2. разкош, богатство
3. повишено настроение, живост, жизнерадост, изблик (на чувства)

exuberant [ig'zju:bərənt]
1. (из) обилен
2. буен, избуял (за растителност), пищен, богат
3. бликащ (за енергия и пр.), темпераментен, жив, жизнерадостен
EXUBERANT health цветущо здраве
in EXUBERANT spirits много весел, развилнял се
4. плодовит, продуктивен, богат
EXUBERANT imagination буйно/богато въображение
5. цветист, многословен, претрупан

exude [ig'zjud]
1. физиол., бот. отделям (се), преминавам през пори, изпотявам се, изпускам (сок и пр.), излъчвам (аромат и пр.)
2. прен. излъчвам (удоволствие, неприязън и пр.)

exult [ig'zʌlt]
v ликувам, радвам се (at, in)
тържествувам (over)

exultance [ig'zʌltəns]
вж. exultation

exultancy [ig'zʌltənsi]
вж. exultation

exultant [ig'zʌltənt]
a ликуващ, тържествуващ

exultation [,egzʌl'teiʃn]
n ликуване, тържествуване

exurb ['eksə:b]
n извънградска/вилна зона, в която живеят богати хора

exurbanite [eg'zə:bənait]
n жител на (богата) видна зона

exurbia [eg'zə:biə]
n pl (жители на) вилни зони

exuviae [ig'zju:vii:]
n pl лат. зоол. сменена/хвърлена кожа/черупка

exuviate [ig'zju:vieit]
v зоол. сменям/хвърлям си кожата/черупката (и прен.)

eyas ['aiəs]
1. новоизлюпено пиле/птиче, младо соколче
2. attr прен. незрял, новоизлюпен

eye [ai]
I. 1. око
under my (very) EYEs пред очите ми, в мое присъствие, под мое наблюдение
2. прен. око, очи, поглед, усет, преценка
to set/clap EYEs on виждам, съзирам
to run o/s EYEs over/through поглеждам, преглеждам, хвърлям бегъл поглед на
to look with half an EYE гледам под око
to catch someone's EYE хващам погледа на, привличам вниманието на
to feast one's EYEs on любувам се на, наслаждавам се на
to make EYEs at, to cast/make sheep's EYEs at гледам влюбено
under someone's EYE (s) под зоркото око/под вниманието/грижите на някого
to be all EYEs целият съм слух и зрение, не мога да си откъсна очите
to keep an EYE/one's EYE on следя, наблюдавам
to keep/have one's EYEs/both EYEs open отварям си очите, нащрек съм
in someone's EYEs в очите/по преценката на някого
in the EYE of the law в очите на закона, пред закона
to have an EYE for имам усет/вярно око за, разбирам от
to have an EYE for a pretty girl стар мераклия съм
3. бот. кълн, око (на картоф и пр.)
4. петелка
hook and EYE мъжко и женско копче
5. ухо (на игла)
6. клуп, примка (на въже)
7. обектив, леща (на фотоапарат), око, отвор
8. център на мишена (и bull's EYE)
9. sl. детектив
10. око (на паунова опашка)
11. зона на затишие в центъра на циклон
12. рад. магическо око
all my EYE (and Betty Martin) глупости, дрън-дрън (ярина)
EYE s left/right! воен. глави наляво/надясно! in the/in one's mind's EYE мислено, във въображението
in the EYE of the wind срещу вятъра
one in the EYE разг. удар в окото, прен. удар, разочарование, срязване, рязък отказ
to do in the EYE разг. измамвам, подхлъзвам, мятам
with an EYE to заради, с надежда да, с оглед на
mу EYE! ами! как не! up to the EYEs потънал до уши/гуша, погълнат (in)
to see EYE to EYE with someone на същото мнение съм с някого, разбирам се с някого
to wipe someone's EYE надхитрям/изпреварвам някого, смачквам някому фасона
if you had half an EYE ако не беше толкова глупав, ако беше поне малко наблюдателен
to see something with half an EYE веднага забелязвам/разбирам нещо
II. v гледам, поглеждам, наблюдавам, разглеждам

eyeball ['аibɔ:l]
n очна ябълка
EYEBALL to EYEBALL разг. с лице

eye-bath ['aiba:θ]
n чашка за промиване на окото

eyebrow ['aibrau]
n вежда

eye-cup ['aikʌp]
вж. eye-bath

eyeful ['aiful]
1. колкото може да види/гледа човек
to have/get an EYEFUL гледам внимателно/продължително
2. ам. прекрасна гледка, хубава жена, красавица

eyeglass ['aigla:s]
1. монокъл, лорнет
2. рl очила
3. eye-bath

eyehole ['aihoul]
1. очна кухина
2. eyelet

eyelash ['ailæʃ]
n мигла, ресница, клепка

eyeless ['ailis]
a безок, сляп

eyelet ['ailit]
1. дупчица (за шнур и пр.)
металическа капсула (за такaва дупчица)
2. малко отвърстие, дупчица, шпионка (на врата)

eyelid ['ailid]
n клепка, клепач
to hang by the EYELIDs едвам се държа

eye-liner ['аilainə]
n молив/туш за очи

eye-opener ['ai,oupənə]
1. нещо, което отваря (някому) очите, откровение, изненада
2. ам. sl. глътка алкохол сутрин

eyepiece ['aipi:s]
n окуляр, леща

eye-shade ['aiʃeid]
n козирка за очите

eye-shadow ['aiʃædou]
n сенки за очите (козметично средство)

eyeshot ['aiʃɔt]
n зрително поле
within EYESHOT в зрителното поле, наблизо
out of/beyond EYESHOT извън зрителното поле, извън погледа, далеч

eyesight ['aisait]
1. зрение
2. зрително поле
3. наблюдателен отвор

eyesore ['aisɔ:]
n грозно нещо, грозотия

eyespot ['aispɔt]
1. биол. пигментово петно (рудиментарен сетивен орган)
2. око (на паунова опашка)

eye-strain ['aistrein]
n преумора на очите

eye-strings ['aistriŋz]
n pl очни мускули

eye-tooth ['aitu:θ]
n (pl-teeth) анат. кучешки зъб

eyewash ['aiwɔʃ]
1. течност за промивка на очите
2. разг. празни приказки/ласкателства, прен. прах в очите, глупости

eye-witness ['aiwitnis]
n очевидец, свидетел

eyrie ['ɛəri]
n орлово гнездо

eyry ['ɛəri]
n орлово гнездо

f [ef]
1. n буквата F
2. муз. фа, уч. двойка, оценка слаб

fable 1. n басня, измислица
2. v измислям, разправям измислици

fabric n тъкан, материя, плат, здание, постройка

fabricate v измислям, подправям (документ), произвеждам, фабрикувам

fabrication n измислица, фалшификация

fabulous a баснословен

facade n фасада, външен вид
put up a FACADE преструвам се, скривам чувствата си

face [feis]
1. стоя/заставам с лице към, гледам към (за къща и пр.)
the man facing me FACE човекът срещу мен
about FACE! кръгом! left/right FACE! наляво! надясно
2. (по) срещам, изправен съм пред, имам насреща си, сп. излизам на състезание с
to FACE facts приемам фактите (такива каквито са), гледам фактите в лицето
3. приемам смело, не трепвам пред
4. стр. облицовам, покривам
5. слагам ревери/маншети и пр. от друг плат
6. полирам, изглаждам, заглаждам
7. показвам карта (при игра)
face about воен. обръщам се кръгом, давам команда кръгом
face down карам (някого) да сведе поглед
face out не трепвам, не се уплашвам, не се предавам
face up to (по) срещам (трудности, критики и пр.), признавам

face-ache ['feiseik]
1. невралгия на лицевия нерв
2. sl. оклюмал човек

face-brick ['feisbrik]
n облицовъчна тухла

face card ['feis,ka:d]
n карти фигура (поп, мома, момче)

face-cloth ['feisklɔθ]
1. кърпа за измиване на лицето
2. текст. гладък (не мъхест) вълнен плат

face-cream ['feiskri:m]
n крем за лице

face-fungus ['feisfʌŋgəs]
n разг. брада, мустаци

face-guard ['feisga:d]
n сп. защитна маска

face-lift ['feislift]
1. козметична операция на лицето
2. подобрение на външния вид

face-lifting ['feisliftiŋ]
1. козметична операция на лицето
2. подобрение на външния вид

face-pack ['feispæk]
n козметична маска за лицето

facer ['feisə]
1. удар по/в лицето
2. разг. неочаквана/непреодолима трудност, въпрос, на който не може да се намери отговор
3. уред за полиране
4. човек, който облицова

face-saving ['feis,seiviŋ]
a запазващ репутацията/самоуважението

facet ['fæsit]
I. 1. фасет (ка) (и зоол.), стеничка на кристал
2. страна, аспект (на въпрос)
II. v шлифовам (диамант и пр.)

facetiae [fə'si:ʃii:]
1. n pl лат. духовитости, остроти
2. порнографски книги

facetious [fə'si:ʃəs]
a шеговит, закачлив

facetiously a шеговито

face value ['feis'vælju:]
n номинална стойност (на монета)
to take something at its FACE VALUE приемам нещо за чиста монета/за истина

facia ['feiʃə]
n табела, фирма

facial ['feiʃəl]
I. a лицев, на/за лицето
FACIAL angle антроп. лицев ъгъл
II. n масаж на лицето

facies ['feiʃi:z]
1. общ вид
2. геол. фациес

facile ['fæsail]
1. лесен, лесно постижим/постигнат
2. лек, свободен, гладък, гъвкав
to have a FACILE tongue/pen говоря/пиша/изразявам се леко/свободно
FACILE liar човек, който лесно лъже/умее да лъже
3. извършен без много труд, повърхностен
4. отстъпчив, сговорчив

facilitate [fa'siliteit]
v улеснявам, облекчавам, благоприятствувам/спомагам за, съдействувам на, подпомагам

facilitation [fə,sili'teiʃn]
n улесняване, подпомагане

facilities n pl улеснения, удобства, устройства, средства
banking FACILITIES банкови услуги
port FACILITIES оборудване (за улеснение) в пристанището
transport FACILITIES транспортни средства (улеснения)

facility [fə'siliti]
1. леснота, лекота
2. сръчност, умение, способност
to have a FACILITY in learning languages лесно уча/удават ми се езици
3. гъвкавост, плавност, лекота (на стил и пр.)
4. рl благоприятни условия, улеснения, възможности, удобства, съоръжения, апаратура, помощни средства, приспособления
facilities for travel превозни средства
facilities for study библиотеки, лаборатории и пр.
sports facilities спортни съоръжения
5. податливост

facing ['feisiŋ]
1. облицовка, външен слой
2. pl кант, гарнитура (от друг цвят/плат), воен. цветна нашивка, кант
3. воен. обръщане
to put soldiers through their FACINGs изпитвам войници по строева подготовка

facsimile [fæk'simili]
I. 1. факсимиле, точно копие
in FACSIMILE точно
2. фототелеграма
II. 1. правя факсимиле
2. изпращам фототелеграма

fact [fækt]
1. факт, събитие, случка, обстоятелство
to accept the FACTs примирявам се с положението
2. истина, действителност, факт
in (point of) FACT, as a matter of FACT наистина, действително, в действителност, всъщност, фактически
fraud in FACT юр. фактическа измама
to know something for a FACT знам нещо със сигурност, знам, че нещо е истина
FACT of life нещо действително, нещо, чиeто съществуване не може да се пренебрегне
FACTs of life разг. полови въпроси
the FACT of the matter is that работата се състои в това, че, истината е, че
3. pl фактически данни
FACTs and figures точни данни
4. престъпление, престъпно деяние
taken in the FACT хванат на местопрестъпленнето
before/after the FACT преди/след извършване на деянието

fact-finding ['fækt'faindiŋ]
a чиято задача е да установи фактите

faction ['fækʃn]
1. фракция, клика, крило
2. разногласие, разкол, разединение, партизанщина

factional ['fækʃənəl]
a фракционен

factionalism ['fækʃənəlizəm]
n склонност към разцепление, фракционизъм, партизанщина

factious ['fækʃəs]
1. фракционен, разколнически
2. подмолен, подривен

factitious [fæk'tiʃəs]
a изкуствен, фалшив, привиден, престорен
FACTITIOUS taste вкус, усвоен по подражание, купешки вкус

factitive ['fæktitiv]
a грам. фактитивен

factor ['fæktə]
I. 1. пълномощник, представител, посредник, агент, комисионер
2. фактор, причина
3. мат. множител, делител, коефициент
4. коефициент
FACTOR of safety, safety FACTOR коефициент на безопасност
5. шотл. управител на имение
FACTOR cost костуема цена
II. 1. мат. разлагам на множители
2. търг. посреднича, откупвам с намаление чужди дългове

factorage ['fæktəridʒ]
1. посредничество, комисионерство
2. комисиона

factorize ['fæktəraiz]
1. мат. разлагам на множители
2. ам. юр. garnishee

factory ['fæktəri]
1. фабрика, завод
2. ост. търговско представителство, фактория
3. attr фабричен, заводски, промишлен

factotum [fæk'toutəm]
n фактотум, момче за всичко

factual ['fæktʃuəl]
a фактически, действителен, истински, реален

factualism ['fæktʃuəlizəm]
n придържане към фактите

facultative ['fækjultətiv]
1. факултативен, незадължителен
2. случаен
3. биол. приспособим към различни начини на живот

faculty ['fækjulti]
1. способност, умение, дарба, талант
mental faculties умствени способности
FACULTY of vision зрение
to collect one's faculties опомням се, идвам на себе си, мобилизирам се
2. (преподавателско тяло във) факултет, ам. преподаватели в даден колеж/университет
3. медицинска професия, лекари
4. особ. църк. разрешение, право

fad [fæd]
n краткотрайна мода/увлечение, мания, прищявка, каприз

faddish ['fædiʃ]
a (FADdy) вманиачен, чудат, който се увлича по всяка нова мания/мода

faddism ['fædizəm]
n маниачество, вманиаченост

faddy ['fædi]
1. вманиачен, чудат
2. който се увлича по всяка нова мания/мода

fade [feid]
1. вехна, увяхвам, повяхвам, посървам, клюмвам
2. белея, избелявам, правя да избелее, променям се (за цвят)
3. чезна, губя се, заглъхвам (и прен.), избледнявам, изчезвам (за спомен и пр.)
the coastline FADEd into darkness бреговата линия изчезна/се загуби в тъмнината
4. рад. постепенно затихвам/замирам (за сигнал)
5. кино проливам (се), преминавам един в друг (за кадър), увеличавам, намалявам (звука)
fade away чезна, губя се, заглъхвам, ам. умирам
FADE away! изпарявай се! да те няма!
fade in кино постепенно увеличавам/правя по-светъл/по-силен (кадър, звук)
fade out замирам, чезна, губя се, кино постепенно намалявам/правя по-блед/по-слаб (кадър, звук)

fade-in ['feid'in]
n кино постепенно появяване на кадър/усилване на звук

fadeless ['feidlis]
1. неизбеляващ
2. прен. поет. неувяхващ

fade-out ['feid'aut]
n кино постепенно изчезване на кадър/замиране на звука

fading ['feidiŋ]
n рад. фадинг

faecal ['fi:kəl]
1. на/от изпражнения
2. утаечен

faeces ['fi:si:z]
1. изпражнения
2. утайка

faerie ['fɛəri]
1. царство на феите, вълшебен свят
2. attr вълшебен, магически, приказен, фантастичен

faery ['fɛəri]
1. царство на феите, вълшебен свят
2. attr вълшебен, магически, приказен, фантастичен

fag [fæg]
I. 1. изморявам, изтощавам, претоварвам
to be FAGged out капнал съм (от умора)
2. трудя се, трепя се
to FAG away at something /at doing something трепя се с нещо
3. ползувам се от услугите на по-малък ученик, прислужвам на по-голям ученик
II. 1. тежка/изтощителна работа, ангария
2. (пре) умора, изтощение
3. ученик, който прислужва на по-голям ученик
4. sl. цигара
III. sl. педераст

fagaceous [fə'geiʃəs]
a бот. от семейство букови

fag-end ['fægend]
1. непотребен край/парче/останка
2. угарка, фас
3. край

faggot ['fægət]
I. 1. връзка/сноп пръчки, наръч дърва
2. хим. пакет железни/стоманени ленти за сваряване (при пулдинг процес)
3. кюфте от кълцан дроб
4. неприятна/противна жена
5. sl. педераст
II. 1. правя връзки/снопчета
2. работя ажур

faggoting n вид ажур

fagot ам. faggot

faiance [fai'a:ns]
1. фаянс
2. attr фаянсов

fail [feil]
I. 1. не успявам, не сполучвам (to с inf да), пропадам, провалям се, фалирам, разорявам се
to FAIL (in) an examination пропадам/скъсват ме на излит
FAILed coup неуспял опит за преврат
2. скъсвам (на изпит)
3. липсвам, не достигам, не стигам, свършвам се, изчерпвам се, слаб/лош съм (за реколта)
words FAIL me to нямам думи да
the wind FAILed (us) настъпи безветрие
he FAILs in the respect due to липсва му уважение към
4. западам, отпадам, отслабвам, губя сили, гасна, угасвам
to suffer from FAILing health, to be FAILing in health здравето ми се влошава
5. пропускам, забравям
don't FAIL to come непременно ела
6. не се сбъдвам, не оправдавам надеждите, разочаровам, изменям, изневерявам
his heart FAILed him той се обезсърчи
he will never FAIL you на него можеш винаги да разчиташ/да се опреш
7. развалям се, повреждам се (за машина)
to FAIL safe повреждам се безопасно (при авария)
II. n пропадане/скъсване на изпит
without FAIL непременно

failing ['feiliŋ]
I. n слабост, недостатък, слаба страна/място
II. 1. слабеещ, отслабващ, отпадащ
FAILING health крехко здраве
2. липсващ, недостигащ
III. prep ако не, в случай, че не
FAILING this ако това не стане
FAILING whom, whom FAILING a в негово отсъствие

fail-safe ['feilseif]
a воен., електр. отнасящ се до специална система за командуване на бомбардировачи/за предупреждение за повреда на електронна машина

failure ['feiljə]
1. неуспех, несполука, провал, поражение
to be a FAILURE as провалям се като
FAILURE of crop неурожай
there were three FAILUREs имаше трима скъсани
2. недостиг, липса
3. неустойка, неизпълнение
FAILURE to appear неявяване
FAILURE to pay неплащане
FAILURE to keep/observe неизпълнение, неспазване
his FAILURE to help me това, че той не ми помогна
4. отпадане, отслабване
5. фалит, несъстоятелност
6. тех. повреда, авария
power FAILURE спиране на тока, повреда в електроснабдяването

fain [fein]
adv ост., поет.
I would FAIN (с удоволствие) бих

faineant [,feinei'a:ŋ]
1. фр. a ленив, мързелив, нехаен
2. n лентяй, безделник, мързеливец, готован

faint [feint]
I. 1. predic слаб, немощен, изтощeн
to be/feel FAINT with hunger прималява ми от глад
to go FAINT прилошава ми, припадам
to grow FAINT отпадам, отслабвам
my heart grew FAINT within me примрях (от страх)
2. плах, боязлив, страхлив, колеблив, нерешителен
FAINT heart never won fair lady страхливецът никога нe печели
3. блед (ен), неясен, смътен, слаб (за прилика, представа и пр.)
FAINT praise похвала с половин уста
FAINT show of resistance слаба съпротива
II. 1. губя/изгубвам съзнание, припадам, призлява ми
2. отпадам
3. заглъхвам (с away)
III. n припадък

faint-hearted ['feint'ha:tid]
a страхлив, малодушен, плах, боязлив, нерешителен, колеблив

fainting-fit ['feintiŋ'fit]
n припадък

faintish ['feintiʃ]
a прималял, слаб

faintly ['feintli]
adv слабо, бледо, неясно, едва (едва)

faintness ['feintnis]
1. прималяване, слабост
2. неяснота, смътност, бледност

fair [fɛə]
I. 1. справедлив, честен, безпристрастен
FAIR play честна игра/отношение, справедливост
it is only FAIR to say справедливостта изисква/справедливо e да кажем
it is all FAIR and above board няма скрито-покрито
FAIR share равен/съответен дял
all is FAIR in love and war в любовта и войната всичко е позволено
to give someone a FAIR hearing изслушвам някого безпристрастно
by FAIR means с позволени средства
2. доста добър, сносен, задоволителен
from FAIR to middling разг. горе-долу, средна работа/хубост
3. хубав, ясен (за време), благоприятен (за вятър), обещаващ, с добри перспективи
the glass is set at FAIR барометърът показва хубаво време
to be in a FAIR way to succeed успехът ми изглежда сигурен, всичко върви добре
4. любезен, хубав, многообещаващ (за думи и пр.)
5. светъл, рус
6. чист, свеж, без грешки, неопетнен, добър (за име)
FAIR copy белова
FAIR handwriting ясен/четлив почерк
6. ост. хубав, красив
the FAIR sex нежният пол
II. 1. честно, почтено
FAIR and square честно, прямо, открито
FAIR enough разг. съгласен съм
2. право, точно
the stone hit him FAIR in the head камъкът го удари точно в главата
FAIR and square точно в средата
3. ясно, четливо
to write/copy something out FAIR преписвам нещо на чисто
to speak someone FAIR обръщам се любезно/човешки към някого
to bid FAIR to do обещавам да направя, по всичко изглежда, че ще направя
III. n нещо хубаво/честно, ост. красавица
the FAIR нежният пол
for FAIR ам. sl. съвсем, напълно, без съмнение
FAIR is FAIR разг. правото си е право
through FAIR and foul в радости и скърби
IV. n панаир, изложение

fair-dealing ['fɛə'di:liŋ]
I. n честност, справедливост, прямота
II. a честен, справедлив, прям

fair-ground ['fɛəgraund]
n обик. рl място за панаир

fair-haired ['fɛə'hɛəd]
a рус (окос)

fairing ['fɛəriŋ]
n придаване аеродинамична форма, обтекател

fairish ['fɛəriʃ]
a сносен, търпим, доста добър/хубав

fairly ['fɛəli]
1. честно, справедливо, безпристрастно
2. сравнително, горе-долу, доста
среднo, умерено
3. съвсем, напълно
we were FAIRLY in the trap съвсем загазихме, добре се хванахме
FAIRLY beside himself извън себе си
he FAIRLY jumped for joy той просто скачаше от радост

fair-minded ['fɛə'maindid]
a справедлив, безпристрастен

fairness ['fɛənis]
1. справедливост, честност, безпристрастие
in all FAIRNESS което си е право
2. белота (на кожата), светъл цвят (на косата)
3. хубост, красота
4. безоблачност, яснота
5. ост. любезност, вежливост
6. ост. чистота, свежест

fair-spoken ['fɛə'spoukn]
1. любезен, вежлив
2. красноречив, убедителен

fairway ['fɛəwei]
1. талвег
2. свободен проход, път
3. голф окосена част на игрище между две дупки

fair-weather ['fɛə'weiə]
a FAIR-WEATHER friend приятел само за ядене и пиене, човек, който ти е приятел само когато си материално добре
FAIR-WEATHER sailor неопитен/страхлив моряк

fairy ['fɛəri]
I. 1. фея, самодива
2. sl. педераст
II. 1. вълшебен, приказен, самодивски
2. лек, ефирен, деликатен
FAIRY godmother добра фея, прен. благодетелка
FAIRY lamps/lights цветни лампиони (в градина и пр.)
FAIRY ring кръг от по-тъмно зелена трева/от гъби в морава, самодивски пръстен

fairy-land ['fɛərilænd]
n вълшебна страна, страна/царство на феите/самодивите

fairy-tale ['fɛəriteil]
1. (вълшебна) приказка
2. измислица, фантазия, лъжа

fait accompli [feita:kɔm'pli:]
n фр. свършен факт

faith [feiθ]
1. вяра, доверие, опора
to have/put FAITH in имам доверие на/в
2. вяра, религия
3. честност, искреност, вярност
good FAITH добросъвестност, честни/добри намерения, преданост, вярност
in good FAITH честно, добросъвестно, искрено
bad FAITH измама, подлост, предателство, двуличие
in bad FAITH нечестно, неискрено, предателски
4. обещание, (дадена) дума
to give/pledge one's FAITH давам дума
to keep FAITH удържам думата си
to break FAITH нарушавам думата си
in FAITH, by my FAITH ост. богa ми! наистина!

faith-cure ['feiθ'kjuə]
n лекуване/лечение чрез вяра и молитви

faithful ['feiθful]
I. 1. верен, предан (to)
2. точен, (досто) верен, истински
II. n the FAITHFUL правоверните
a верен, верующ, правдив, истински, достоверен
FAITНFUL account точен отчет
yours FAITНFULly с почит(ание)

faithfully ['feiθfuli]
1. вярно, точно
2. честно
Yours FAITHFULLY с почит (на края на официално писмо)

faithfulness ['feiθfulnis]
1. вярност, достоверност, точност
2. честност, преданост

faith-healing ['feiθ'hi:liŋ]
вж. faith-cure

faithless ['feiθlis]
1. неверен, нечестен, вероломен
2. ост. невярващ, безверен

faithlessness ['feiθlisnis]
n вероломство, измяна, изневяра

fake [feik]
I. 1. фалшифицирам, подправям, правя имитация на
измислям, съчинявам (и с up)
2. преструвам се, симулирам
to FAKE an illness преструвам се на болен
2. ам. sl. импровизирам, постъпвам/говоря както ми дойде
II. 1. фалшификация, имитация, подправка
2. измислица
3. измамник, лъжец, съмнителна личност, фалшификатор
4. преструван, симулант
III. a фалшив, подправен, лъжлив, неавтентичен
IV. v мор. навивам (въже)

faker ['feikə]
n фалшификатор, мошеник

fakir ['fa:kiə]
n факир

falbala ['fælbələ]
n волан, набор

falcate ['fælkeit]
a зоол. бот. сърповиден

falchion ['fæltʃən]
n ост. къса широка извита сабя, ятаган

falcon ['fɔ:kən]
1. сокол
2. ист. воен. малък топ

falconer ['fɔ:lkənə]
n ист. соколар, крагуяр, доганджия

falconet ['fɔ:lkənet]
1. сврачка
2. falcon

falconry ['fɔ:lkənri]
1. дресиране на соколи (за лов)
2. лов със соколи

falderal ['fældə'ræl]
1. дрънкулка, украшение, джунджурия
2. ам. глупости, празни приказки, дръндрън

faldstool ['fɔ:ldstu:l]
n сгъваем владишки трон

fall [fɔ:l]
I. 1. падам
to let FALL изпускам
the rain fell fast валеше силно
2. (с) падам, намалявам (се), снишавам се, утихвам, стихвам
his spirits fell настроението му се развали/спадна
his voice fell to a whisper гласът му се сниши до шепот
his face/jaw fell той клюмна
her eyes fell тя наведе/сведе очи
3. падам, загивам, бивам убит, рухвам, бивам повален (и прен.)
4. падам, предавам се (на неприятел), падам (за правителство и пр.)
5. спускам се, вливам се, падам на гънки/дипли
6. изкушавам се, съгрешавам, падам морално
FALLen woman ост. паднала жена, грешница
7. наставам, настъпвам
обземам, обхващам (upon)
fear fell upon them обзе ги страх
8. падам се
the lot fell to him жребият се падна на него
Christmas fell on a Monday Коледа се падна в понеделник
9. попадам, случвам се (across, among, into, on)
10. бивам произнесен/казан (from)
to let FALL споменавам (случайно)
11. раждам се (за агне и пр.)
12. в съчет. с a predic
to FALL asleep заспивам
to FALL a crying/laughing заплаквам/разсмивам се
to FALL astern мор. оставам назад, изоставам
to FALL due фин. датата/денят на падежа ми идва
to FALL lame окуцявам
to FALL ill разболявам се
to FALL silent (за) млъквам
to FALL vacant овакантявам се
fall about (laughing/with laughter) разг. превивам се от смях
fall across срещам случайно, натъквам се на
fall among попадам (случайно) между
to FALL among thieves бивам нападнат от разбойници, прен. попадам в лоша среда
fall apart разпадам се, разделяме се
fall away напускам, изоставям, изчезвам (и прен), отпадам, западам, гния, отслабвам, линея, крея, опадвам (за зъби), спускам се рязко (за терен)
fall back отстъпвам, оттеглям се
fall back on/upon прибягвам до/към, намирам опора/помощ в, воен. отстъпвам към
fall behind изоставам (with с)
fall down падам, спущам се, спадам, срутвам се, рухвам, разг. не сполучвам/успявам, претърпявам неуспех
fall for разг. влюбвам се в, лапвам по, подвеждам се от, хващам се на въдицата на
fall in срутвам се, събарям се, руша се, падам, хлътвам (за бузи), воен. строявам (се), влизам в/заемам мястото си в строя, изтичам (за срок)
fall in for пада ми се, идва ми изневиделица
fall into вливам се в, деля се на, разделям се на
изпадам (в някакво състояниe)
to FALL into despair изпадам в отчаяние, отчайвам се
to FALL into a flutter развълнувам се, нервнича
to FALL into someone's ways свиквам с нечии навици
to FALL into debt задлъжнявам
to FALL into the background оставам в сянка/на заден план
to FALL into line with-to fall in with
fall in with срещам случайно, съгласявам се с, солидаризирам се с
fall off падам, отпадам, изоставам, оттеглям се, отдалечавам се, напускам, отпадам, спадам, отслабвам, намалявам се, мор. губя посока, не мога да бъда управляван (за кораб)
fall on нападам, нахвърлям се на/върху, попадам на, прибягвам до, пристъпвам към, падам се на (за задължение и пр.)
to FALL on evil days/times изпадам в нищета/в тежко положение, настъпват черни дни
fall out падам, изпадам от, изоставам, воен. излизам от строя, случвам се, ставам
it (so) fell out that така се случи, че
things fell out well нещата се наредиха добре, излезе добре
скарвам се, спречквам се (with), отпадам (от училище и пр.), преставам
to FALL out of a habit отвиквам (от навик)
to FALL out of conceit with oneself разочаровам се от себе си, преставам да се мисля за кой знае какво
fall over падам, събарям се, строполясвам се, просвам се
to FALL over something спъвам се о нещо и падам
to FALL over oneself надпреварвам се, какво ли не правя, престаравам се (to да)
to FALL over each other борим се ожесточено, съперничим си, скарваме се
to FALL over backwards отивам в другата крайност, правя всичко възможно
fall through пропадам, провалям се (за план и пр.)
fall to затварям се (за врата), започвам да ям, захващам се, залавям се (за работа), започвам нападение, нахвърлям се
I fell to wondering почнах да се чудя
fall together фон. стават еднакви (за звукове), сливат се
fall under попадам под
fall upon нападам, натъквам се/попадам на
to FALL upon someone's ears идвам/стигам до ушите на някого
to FALL upon something hammer and tongs залавям се за нещо с цялото си сърце
to FALL upon someone hammer and tongs атакувам/нападам някого ожесточено
II. 1. падане, прен. падение
рел. грепохадение (често FALL of man)
to have a FALL падам
the FALL of the hammer удар/удряне на чукчето (при наддаване)
2. срутване, разрушаване, свличане, отсичане, поваляне (на дърво), брой на отсечени дървета, поваляне (и сп.), схватка
to try a FALL with премервам си силите с
3. падане (и на правителство, империя), предаване, капитулация, разгром
4. спадане, понижение (на цени, температура и пр.)
5. валеж
FALL of snow снеговалеж
6. ам. есен
attr есенен
7. обик. рl водопад
8. наклон, склон, пад, мех. височина на пад, налягане (на вода)
9. мор. фал, разстояние между две палуби
10. тех. въже на система скрипци
11. (агнетата от едно) агнило
12. драперия, воал, воалетка

fallacious [fə'leiʃəs]
a (по) грешен, лъжлив, неверен, измамен

fallaciousness [fə'leiʃəsnis]
n погрешност, лъжовност

fallacy ['fæləsi]
1. n l. заблуда, заблуждение, самоизмама
popular FALLACY общоразпространена заблуда
2. софизъм
3. лог. погрешен извод/заключение

fallal [fæ'læl]
n украшение, труфило

fallen [fæ'lən]
1. вж fall
2. паднал, загинал
FALLEN angel низвергнат ангел
the FALLEN падналите (в бой)

fall guy ['fɔ:lgai]
n sl. (изкупителна) жертва

fallibility [,fæli'biliti]
n погрешимост

fallible ['fælibl]
a който може да греши, склонен да греши

falling-off ['fɔ:liŋ,ɔf]
n упадък, западане, намаление

falling sickness ['fɔ':liŋ'siknis]
n епилепсия

falling star ['fɔ:liŋ'sta:]
n метеор, падаща звезда

falling stone ['fɔ:liŋ'stoun]
n къс от метеор

fall-off ['fɔ:l,ɔf]
n упадък, западане, намаление

fall-out ['fɔ:laut]
1. n l. (падане на) радиоактивни частици/прах/вулканичен прах
2. отпадане
FALL-OUT rate брой на отпадналите (ученици и пр.)
3. странична придобивка, страничен/вторичен продукт

fallow ['fælou]
I. n угар
II. 1. оставен на угар, незасят
to lie FALLOW незасят съм
2. прен. неразвит, некултивиран, неизползуван
III. v оставям на угар
IV. a светлокафяв, червеникавокафяв

false [fɔ:ls]
I. 1. a лъжлив, неверен, погрешен, неточен, неправилен, незаконен, фалшив
FALSE witness лъжесвидетел
to be in a FALSE position в затруднено положение съм, намирам се в положение, което ми пречи да действувам според принципите си
to put someone in a FALSE position поставям някого в затруднено положение
FALSE step спъване, погрешна стъпка/ход, грешка
FALSE start сп. погрешно тръгване, прен. лошо начало
2. неверен, неискрен, престорен, лицемерен, нечестен, вероломен
to be FALSE to someone изневерявам на/мамя някого
3. фалшив, неистински, изкуствен, спомагателен (за елемент на конструкция)
FALSE face маска (и прен.)
FALSE hair перука
FALSE bottom лъжливо/двойно дъно
II. adv to play someone FALSE мамя/измамвам някого

false-bottomed ['fɔ:ls,bɔtəmd]
a с лъжливо/двойно дъно

false-hearted ['fɔ:ls'ha:tid]
a лъжлив, неверен, вероломен, подъл

falsehood ['fɔ:lshud]
1. n l. лъжа
2. лъжливост

false keel ['fɔ:ls'ki:l]
n мор. фалшкил

falseness ['fɔ:lsnis]
1. нечестност, невярност, фалш, двуличие, лицемерие, вероломство, измама, изневяра
2. погрешност

false rib ['fɔ:ls'rib]
n анат. плаващо ребро

falsetto [fɔ:l'setou]
n фалцет

falsework ['fɔ:lswə:k]
n стр. кофраж, скеле, подпори (на мост)

falsics ['fɔ:lsiz]
n pl разг. сутиен, подпълнен с дунапрен

falsification [,fɔ:lsifi'keiʃn]
1. фалшификация, подправка
2. изопачаване, преиначаване, извращаване

falsify ['fɔ:lsifai]
1. фалшифицирам, подправям
2. изопачавам, преиначавам, извращавам

falsity ['fɔ:lsiti]
1. лъжливост, невярност, погрешност
2. лицемерие, притворство
3. измама, лъжа

falter ['fɔ:ltə]
I. 1. вървя несигурно, залитам, спъвам се
2. говоря неуверено, запъвам се, заеквам
to FALTER out/forth измърморвам
3. колебая се, дърпам се, губя кураж, трепвам, уплашвам се
4. западам (за търговия и пр.)
II. n l. препъване
2. колебание, засечка, запъване

faltering ['fɔ:ltəriŋ]
I. a нерешителен, несигурен, колеблив, боязлив, неуверен
II. 1. n колебание, неувереност, запъване
2. залитане, препъване

fame [feim]
1. n l. слава, известност
love of FAME славолюбие, тщеславие
titles of FAME отличия
2. име, репутация, реноме
of good/ill FAME с добро/лошо име
3. мълва, слух

famed ['feimd]
a прославен, прочут (for с)

familiar [fə'miliə]
I. 1. a близък, познат, запознат
to be FAMILIAR with близък съм с (някого), запознат съм с (нещо)
on FAMILIAR terms в близки отношения
to make oneself FAMILIAR with запознавам се с
2. обикновен, известен, обичаен, познат
3. фамилиарен, свойски, интимен
4. свободен, лек, непринуден
FAMILIAR spirit чирак на магъосник, алхимик и пр
II. 1. n близък (приятел)
2. църк. фамулус
3. чирак на магъосник, алхимик и пр

familiarity [fə,mili'æriti]
1. n l. близки отношения, интимност
2. любовни отношения, интимност
рl ласки
3. фамилиарност, фамилиарничене
4. запознатост, осведоменост, знание, знания

familiarization [fə,miliərai'zeiʃn]
1. n l. запознаване, опознаване
2. привикване

familiarize [fə'miliaraiz]
1. v l. запознавам, приучвам, привикам (with)
2. популяризирам

family ['fæmili]
1. n l. семейство (и ез.), фамилия, домочадие, челяд, род
have they any FAMILY? имат ли деца? it runs in the FAMILY това e семейна черта
2. биол. семейство, род, вид, група (хим. елементи, почва и пр.)
3. attr семеен, родов, домашен
FAMILY likeness семейна прилика, смътна/далечна прилика
FAMILY planning семейно планиране (на броя на децата)
FAMILY Division/ам. Court бракоразводна колегия
in a FAMILY way интимно, свойски
in the FAMILY way бременна
official FAMILY ам. правителство

famine ['fæmin]
1. n l. глад (бедствие)
2. недостиг, липса
FAMINE prices цени, покачени поради недостиг на хранителни продукти

famish ['fæmiʃ]
1. v l. гладувам, понасям глад
to be FAMISHing/ed разг. ужасно съм гладен, умирам от глад
2. изгладявам (някого), оставям (някого) да гладува
the child looks FAMISHed детето изглежда недохранено
3. получасам болки от премръзване, премръзвам

famous ['feiməs]
1. . прочут, известен, знаменит, именит, прославен
to be FAMOUS for славя се с
2. разг. чудесен, знаменит

famously ['feiməsli]
adv много добре, отлично

famulus ['fæmjuləs]
1. n (pl-li) l. ост. чирак на магъосник/алхимик
2. ам. частен секретар, фактотум, момче за всичко

fan [fæn]
I. n l. ветрило
2. вентилатор
3. веялка
4. перка на самолетно/параходно витло
5. допълнително крило на вятърна мелница
6. арх. ветрилообразен свод
II. 1. вея си (с ветрило и пр.), вея, отвявам (жито и пр.)
2. разпервам (се) като ветрило (out)
3. вея, повявам
4. развявам леко (коса, клони)
5. прен. раздухвам, разпалвам (up)
6. sl. претърсвам, опипвам (някого за оръжие)
III. n запалянко, ентусиаст, почитател (на актъор и пр.)

fanatic [fə'nætik]
I. a фанатичен, фанатизиран, разпален, ревностен
II. n фанатик
food FANATICs хора, които ядат само даден вид храна

fanatical [fə'nætikəl]
a фанатичен

fanaticism [fə'nætisizə:m]
n фанатизъм

fanaticize [fə'nætisaiz]
v фанатизирам
подстрeкавам, надъхвам

fancier ['fænsiə]
1. n l. познавач, специалист, любител
2. човек, които отглежда животни/растения за изложби

fanciful ['fænsiful]
1. a l. капризен, непоследователен, произволен
2. особен, странен, чудноват, фантастичен, нереален, претенциозен, префърцунен
3. надарен с въображение
4. фантазъорски

fancy ['fænsi]
I. 1. n фантазия, въображение
the land/world of fancies страната/светът на мечтите/бляновете
2. хрумване, каприз, прищявка
just as the FANCY takes me както ми скимне/хрумне
to have a FANCY that хрумва ми/струва ми се, че
3. склонност, желание, вкус, слабост, любов
to take a FANCY to/for харесвам, привързвам се към, увличам се по
to take/catch the FANCY of харесвам се/нравя се на
that suits my FANCY това ми изнася
to please someone's FANCY очаровам/пленявам някого
that's not to my FANCY не ми харесва/допада
passing FANCY временна/краткотрайна склонност, каприз
4. the FANCY ам. любителите, почитателите, запалянковците (по даден спорт и пр.)
II. 1. a въображаем, измислен, направен по въображение/фантазия, декоративен
2. фантазе, луксозен, пъстър
FANCY prices фантастични цени
III. 1. v представям си, въобразявам си
2. струва ми се, мисля
3. харесвам, нрави ми се
I rather FANCY an ice cream бих изял/яде ми се сладолед
to FANCY oneself имам твърде голямо мнение за себе си
he fancies his tennis въобразява си, че играе много добре тенис
4. отглеждам, развъждам (луксозни животни, специални растения)
5. to FANCY up освежавам, украсявам (дреха и пр. с гарнитура)

fancy-ball ['fænsi'bɔ:l]
n бал с маски, костюмиран бал

fancy cakes ['fænsi'keiks]
n pl пасти

fancy-dress ['fænsi'dres]
1. n l. костюм за маскарад
2. attr костюмиран
FANCY-DRESS ball fancy-ball

fancy-free ['fænsifri:]
a със свободно/незаето сърце, който не е влюбен

fancy goods ['fænsi'gudz]
n pl галантерийни стоки, модни стоки

fancy man ['fænsi'mæn]
1. n sl. l. любим, любовник
2. сутенъор

fancy woman ['fænsi'wumən]
1. n sl. l. любима, метреса, любовница
2. проститутка

fancy work ['fænsi'wə:k]
n бродерия, бродиране

fandanglc [fæn'dæŋgl]
1. n l. лъскава дрънкулка, украшение
2. глупости, празни приказки

fandango [fæn'dæŋgou]
1. n l. фанданго (испански танц)
2. глупости, празни приказки

fane [fein]
n поет. храм, капище

fanfare ['fænfɛə]
n фанфара

fanfaron ['fænfərɔn]
n фанфарон, самохвалко

fanfaronade [fænfærə'neid]
1. n l. фанфаронада, самохвалство
2. фанфари

fang [fæŋ]
1. n зъб (на куче, змия и пр.)
2. корен на зъб
3. тех. зъбец

fanged [fæŋd]
1. със зъби (за куче и пр.)
2. мед. с корен

fan-light ['fænlait]
n ветрилообразен прозорец (над врата)

fan mail ['fæn'meil]
n писма от почитатели (на актъор и пр.)

fanny ['fæni]
I. n ам. sl. задник, дупе
II. n sl. ласкателство, четкане
III. v sl. лаская, четкам

fantabulous [fæn'tæbjuləs]
a sl. фантастичен

fantad ['fæntæd]
1. своенравно поведение/държание
2. уплаха, загриженост
pl нервничене, неспокойно/нервно състояние

fan-tail ['fænteil]
1. ветрилообразна опашка
2. порода гълъб с ветрилообразна опашка
3. вид малка птичка (Rhipidera)
4. арх. ветрилообразен орнамент
5. fan

fantasia n муз. фантазия

fantasize ['fæntəsaiz]
v фантазирам

fantast ['fæntæst]
n фантазъор, мечтател

fantastic [fæn'tæstik]
1. чуден, чудноват, странен, гротесков
2. фантастичен, недействителен, удивителен, баснословен
3. капризен
4. sl. fantabulous

fantastical [fæn'tæstikəl]
1. чуден, чудноват, странен, гротесков
2. фантастичен, недействителен, удивителен, баснословен
3. капризен
4. sl. fantabulous

fantasticality [fæn,tæsti'kæliti]
n фантастичност, странност

fantasticate [fæn'tæstikeit]
v представям във фантастичен вид

fantasy ['fæntəsi]
1. въображение, фантазия, фантазиране
2. илюзия, халюцинация, плод на въображението
3. оригинална/чудновата идея/мисъл и пр
4. муз. фантазия

fante ['fænti]
1. ганаец
2. ганайски език
to go FANTE приспособявам се към туземски начин на живот

fanti ['fænti]
1. ганаец
2. ганайски език
to go FANTI приспособявам се към туземски начин на живот

fantod ['fæntɔd]
1. своенравно поведение/държание
2. уплаха, загриженост
pl нервничене, неспокойно/нервно състояние

fan vaulting ['fæn'vɔ:ltiŋ]
вж. fan

faquir вж. fakir

far [fa:]
I. 1. adv (farther, further farthest, furthest) далеко, надалеч
to go FAR отивам далеч (и прен.)
to make one's money go FAR добре си използувам парите
to carry it/go too FAR прен. отивам твърде далеч, прекалявам, позволявам си много
FAR and wide/near навсякъде, надлъж и нашир, далеч по света
to be FAR from (с ger) съвсем не искам да
FAR be it from me to далеч съм от мисълта да
it is FAR from bad съвсем не e лошо
FAR from it съвсем не, тъкмо напротив
2. за засилване, за разстояние
FAR away много далеч
FAR above високо над
FAR ahead много напред
FAR into the ground дълбоко в земята, за време
FAR back in the past в далечното минало
as FAR back as 1870 още през 1870 г.
so/thus FAR досега, засега, все още
so FAR so good дотук добре, за степен, много, несравнимо, значително
FAR and away далеч, несравнено, много
3. в съчет.
as/so FAR as чак до, доколкото
I would go so FAR as to say дори бих казал
as FAR as that goes що се отнася до това, колкото до това
it is all right as FAR as it goes не e лошо, но не постига много нещо/не отива достатъчно далеч
in so/as FAR as книж. дотолкова доколкото
how FAR is it to... колко (километра и пр.) има до...? how FAR did you go? докъде стигнахте? how FAR he has succeeded до каква степен/доколко е успял
you may go FAR and fare worse не оставяй питомното да гониш дивото
II. 1. далечен, отдалечен
2. отдавнашен, далечен
3. оттатъшен, отсрещен, отвъден, друг (за бряг и пр.), FAR vision прозорливост, широк поглед за нещата
FAR left/right пол. крайна левица/десница
III. n by FAR далеч, несравнено, много
it is better by FAR to много по-добре e да
by FAR the best несравнено най-доброто

faradaic [færə'deiik]
a ел. индукционен

faradic [fə'rædik]
a ел. индукционен

faradism ['færədizəm]
1. ел. индукционен ток
2. мед. фарадизация

far-away ['fa:rəwei]
1. далечен, отдалечен, отдавнашен
2. блуждаещ, разсеян, замечтан
FAR-AWAY voice слаб/угаснал глас

far-between ['fa:bi'twi:n]
a рядък, който се среща/случва рядко

farce [fa:s]
I. n театр. фарс, комедия (и прен.)
II. 1. готв. фаршировам, пълня
2. подправям (особ. прен.), поизглаждам, лустросвам (книга и пр.)
III. n плънка, пълнеж

farci ['fa:si:]
a фр. готв. фарширован, пълнен

farcical ['fa:sikəl]
1. фарсов, смешен, шеговит
2. нелеп, глупав, абсурден

farcicality [,fa:si'kæliti]
1. шутовщина
2. нелепост, абсурдност

farcy ['fa:si]
n вет. сап

fardel ['fa:dl]
n товар, тежест, бреме

fare [fɛə]
I. 1. такса, цена на билет, пътни разноски, път
adult FARE цена на билет за възрастен
2. пътник, пасажер
3. храна, ядене
II. 1. лит. пътувам, странствувам
to FARE forth тръгвам, заминавам
2. книж. изкарвам, успявам
how did you FARE? как изкара? как беше/мина? to FARE alike имаме еднаква съдба/участ
3. impers книж. върви ми
it has FAREd ill with him не му провървя
how FAREs it (with you)? как я караш
4. храня се

far-eastern ['fa:r'i:stən]
a далекоизточен

farewell ['fɛəwel]
I. int прощавай, сбогом, на добър час/път
FAREWELL to сбогом/край на, прощаване с, няма вече, свърши се с
II. 1. сбогуване, прощаване
to make one's FAREWELLs сбогувам се
2. attr прощален

fare-you-well ['fɛəjuwel]
n разг.
to a FARE-YOU-WELL до съвършенство, напълно, здравата

far-fetched ['fa:'fetʃt]
a пресилен, невероятен, изсмукан от пръстите

far-flung ['fa:flʌŋ]
a обширен, голям

far-gone ['fa:'gɔn]
1. в напреднала форма/стадий (за болест), в много тежко състояние
FAR-GONE in pregnancy в напреднала бременност
2. закъсал, съвсем пиян, задлъжнял до уши, потънал в дългове
FAR-GONE in love безумно влюбен, влюбен до уши
FAR-GONE in grief съсипан от скръб

farina [fə'ri:nə]
1. брашно, нишесте, грис
2. скорбяла
3. бот. прашец

farinaceous [færi'neiʃəs]
a брашнен, нишестен, скорбелен

farm [fa:m]
I. 1. (селско) стопанство, чифлик, ферма
2. FARM house
3. baby-FARM
4. склад за петрол, отпадъци и пр
II. 1. обработвам (земя), занимавам се със земеделие
2. давам/вземам под аренда
3. откупвам правото да събирам данък/приходи и пр
4. гледам деца срещу заплащане
5. и с out давам право за събиране на данъци/приходи и пр., преотстъпвам работна ръка срещу заплащане, преотстъпвам (работа) на фирма и пр., давам приход (на собственика)
6. to FARM out ам. изтощавам (почва)

farm-boy ['fa:mbɔi]
n ратай (че)

farmer ['fа:mə]
1. земеделец, селски стопанин, фермер
2. лице, което дава под аренда/което откупва получаването на данъци и пр
3. baby-FARMER

farm-hand ['fa:m'hænd]
n ратай, земеделски работник

farm-house ['fa:mhaus]
n къща в чифлик/стопанство

farming ['fa:miŋ]
1. земеделие, селско стопанство, обработване на земята
2. откупване на данъци/приходи и пр., събиране на данъци, преотстъпване на работна ръка
3. attr земеделски

farmland ['fa:mlænd]
n обработваема земя, земя, годна за обработване

farmstead ['fa:msted]
n всички постройки на стопанство/чифлик

farmyard ['fa:mja:d]
n стопански/селски двор

farouche [fə'ru:ʃ]
a фр. саможив, необщителен, див

farraginous [fə'rædʒinəs]
a смесен, разбъркан

farrago [fə'reigou]
n смесица, бъркотия
FARRAGO of nonsense куп глупости

far-reaching ['fа:'ri:tʃiŋ]
a важен, с голямо значение/влияние, с важни/трайни последици

farrier ['færiə]
1. ковач, налбант (ин)
2. ветеринарен лекар

farriery ['færiəri]
1. налбантство
2. налбантница, ковачница
3. лекуване на коне

farrow ['færou]
I. n прасило
II. v опрасвам се, прася се
III. a нестелна (за крава)

far-seeing ['fa:si:iŋ]
a далновиден, прозорлив, благоразумен

far-sighted ['fa:'saitid]
1. далекоглед
2. far-seeing

farther ['fa:ðə]
I. adv по-нататък
по-надалеч (вж. far)
nothing is-FARTHER from my thoughts съвсем не мисля подобно нещо
FARTHER back по-назад, преди (вж. further)
II. a по-нататъшен
по-далечен (вж. further)

farthermost ['fa:ðəmoust]
a най-далечен, най-отдалечен

farthest ['fa:ðist]
I. a най-далечен, най-отдалечен
най-отдавнашен (вж. far)
at (the) FARTHEST най-късно, най-многo
five miles at the FARTHEST най-много пет мили
II. adv най-далече

farthing ['fa:ðiŋ]
n фардинг (стара англ. монета)
it doesn't matter a FARTHING няма никакво значение
I don't care a (brass) FARTHING пет пари не давам

farthingale ['fa:ðingeil]
n кринолин

fascia ['fæʃiə]
1. n (рl-iae, -s) лат. арх. междуетажен корниз/пояс/перваз
2. зоол. цветна лента/черта
3. анат. фасция
4. авт. табло
5. табела, фирма (и FASCIA board)
-writer фирмописец

fascicle ['fæsikl]
1. боm. кичур, китка, грозд
2. печ. свезка
3. анат. снопче от нервни влакна

fascicule ['fæsikju:l]
1. боm. кичур, китка, грозд
2. печ. свезка
3. анат. снопче от нервни влакна

fascinate ['fæsineit]
1. очаровам, пленявам, омайвам
2. хипнотизирам, парализирам (с поглед) (за змия)

fascinating ['fæsineitiŋ]
a очарователен, чаровен, пленителен, обаятелен, увлекателен

fascination [fæsi'neiʃn]
n очарование, обаяние, чар, прелест, омагъосване, интерес

fascine [fæ'si:n]
n воен. фашина
FASCINE dwelling наколно жилище

fascism ['fæʃizəm]
n фашизъм

fascist ['fæfist]
I. a фашистки
II. n фашист

fashion ['fæʃn]
I. 1. начин, маниер
army FASHION по войнишки
crab FASHION рачешката
after the FASHION of като, по подобие на
after a FASHION, in a FASHION до известна степен, донякъде, криво-ляво
2. мода (и рl), стил, фасон, кройка
to bring something into FASHION въвеждам модата на нещо
to come into FASHION ставам модерен, идвам на мода
to be out of FASHION не съм модерен, демоде съм
to go out of FASHION излизам от мода
in the height of FASHION/in the latest FASHION по последна мода
to be in/to follow the FASHION следвам модата
to lead/set the FASHION диктувам модата
it is the FASHION to модно e да
people of FASHION светски хора
devotion to FASHION снобизъм
3. светско/модно общество
II. 1. оформя (ва) м (in, to, into), придавам форма/вид/фасон на
2. тех. формовам, придавам исканата форма на (чорап и пр.), изработвам, фасонирам
3. приспособявам. нагаждам (to)

fashionable ['fæʃənəbl]
I. 1. модерен, моден
2. светски
II. n светски човек, човек от висшето/светското общество

fashion-magazine ['fæʃən,mægə'zi:n]
n моден журнал/списание

fashion-monger ['fæʃən,mʌŋgə]
n конте, франт

fashion-plate ['fæʃənpleit]
1. скица на нов модел
2. човек, облечен по последна мода

fast [fa:st]
I. v постя, говея
II. n пост (и), постене
III. 1. здраво закрепен/вързан, неподвижен, стабилен, твърд, крепък, здрав, як, траен
FAST colour траен цвят
FAST prisoner строго охраняван затворник
to make FAST връзвам здраво, завързвам, закрепвам
to make FAST the doors заключвам вратите
to take FAST hold of хващам здраво
to lay FAST hold on пипвам здраво
FAST friend близък/добър приятел
FAST friendship трайно/здраво приятелство
2. бърз
FAST race състезание за бързина, надбягване
this watch is five minutes FAST часовникът e пет минути напред
3. разпуснат, развратен, леконравен, екстравагантен
the FAST set ултрамодерните (в светското общество), картоиграчите, комарджиите
4. ам. мошенически, нечестно спечелен
to put over/pull a FAST one измамвам на бърза ръка
5. фот. високочувствителен
IV. 1. здраво, яко, силно, стегнато, плътно, трайно
FAST asleep дълбоко заспал
FAST dyed боядисан с трайни цветове
2. бързо, силно
it is raining FAST вали силно
her tears fell FAST сълзите и се лееха
FAST bind, FAST find покритото мляко котките не го лочат
to play FAST and loose with отнасям се безотговорно/безскрупулно с

fastback ['fa:stbæk]
n, a (кола с) полегат покрив отзад

fasten ['fa:sn]
1. завързвам, свързвам, скачвам, закрепвам, прикрепвам
2. заключвам (се), закопчавам (се)
3. стр. втвърдявам се, стягам се
4. насочвам, отправям (мисли, поглед и пр.)
5. refl прен. лепвам се (to към)
fasten off завързвам (конец)
fasten on прикачвам, прикрепвам, приписвам (вина и пр.) на, нарочвам, вземам на прицел/мушка
залавям се за (претекст) (и to FASTEN upon)
fasten up затварям, завързвам, закопчавам

fastener ['fа:snə]
1. ключалка, резе
2. закопчалка, цип
3. кламер (и paper FASTENER)

fastening n закопчалка

fast-handed ['fa:st,hændid]
a стиснат, свидлив

fastidious [fəs'tidiəs]
1. придирчив, взискателен, претенциозен, капризен, злояд
2. изтънчен, изискан, префинен, чувствителен, деликатен

fasting ['fa:stiŋ]
n постене

fastness ['fa:stnis]
1. бързина
2. здравина, якост, стабилност, трайност, твърдост
3. крепост

fat [fæt]
I. 1. дебел, пълен, тлъст, угоен
to get/grow FAT дебелея, надебелявам, затлъстявам
FAT type печ. получерен шрифт
2. мазен, тлъст (за храна)
3. плодороден (за почва), богат, изобилен, доходен
FAT pastures тучни пасища
FAT job доходна работа, топло местенце, тлъст кокал
FAT profit голяма/тлъста печалба
FAT part театр. благодарна роля
4. разг. глупав, тъп
5. ам. богат, заможен
a FAT chance никакъв шанс/възможност
a FAT lot you care sl. много ти пука на тебе
a FAT lot of good/use sl. ирон. голяма файда
a FAT lot you know about it sl. ирон. много ти разбира главата
to cut up FAT sl. оставям много парици (след смъртта си)
II. 1. мазнина, тлъстина, лой, сало, хим. масти
2. пълнота, дебелина
to put on/run to FAT дебелея, пълнея, надебелявам
3. тех. смазка, грес
4. най-хубавата част от нещо, тлъст пай, театр. благодарна роля, муз. ефектен (за изпълнителя) пасаж
to live off the FAT of the land живея охолно, живея си на ален фес
a bit of FAT sl. късмет
the FAT is in the fire стана тя, каквато стана, сега я втасахме, ще си имаме неприятности
III. 1. угоявам се (и с up), дебелея, тлъстея
2. торя (почва)

fatal ['feitl]
1. съдбоносен, фатален, неизбежен, важен, решителен
the FATAL Sisters мит. орисниците, парките
the FATAL thread нишката на живота
2. смъртоносен, смъртен, гибелен, пагубен

fatalism ['feitəlizəm]
n фатализъм

fatality [fə'tæliti]
1. съдба, участ, предопределеност, фаталност
2. нещастие, беда, катастрофа
3. (насилствена/случайна) смърт

fata morgana ['fa:ta:mɔ:ga:nə]
n фата моргана, мираж

fat cat ['fæt'kæt]
1. n ам. разг. богаташ, дарител в политическа кампания
2. богаташ, големец
3. отпуснат, самодоволен човек

fat coal ['fæt'koul]
n битуминозни въглища

fate [feit]
I. 1. съдба, участ, орис, предопределеност
stroke of FATE удар на съдбата
2. мит. орисница, парка
3. зла участ, гибел, смърт
to go to one's FATE отивам на смърт
II. v обик. pass обричам, предопределям

fateful ['feitful]
1. съдбоносен, съдбовен, фатален, гибелен, пагубен, решителен
2. пророчески

fat-faced ['fæt'feist]
1. с едро/пълно лице
2. печ. получерен (за шрифт)

fat-head ['fæthed]
n глупак, тъпак, ахмак

father ['fа:ðə]
I. 1. баща, родител, татко
FATHER Christmas дядо Коледа
to be a FATHER to като баща съм на, отнасям се бащински към
2. родоначалник, прародител, праотец
3. духовен баща, отец
изповедник (и FATHER confessor)
the Holy FATHER палата
the early FATHERs църковните отци
the FATHER of lies дяволът
FATHER of the House of Commons доайен на камарата на общините
FATHERs of the city, city FATHERs градски съветници
FATHER Time времето
II. 1. ставам/съм баща на
2. осиновявам, отнасям се бащински към
3. юр. припознавам (дете)
4. натоварвам с/възлагам бащински отговорности (on, upon на)
5. създавам (план и пр.), поемам отговорност (за законопроект, авторство и пр.)
6. приписвам (отговорност, авторство) (on, upon на)

father figure ['fa:ðə,figə]
n псих. (лице, което замества) идеализиран образ на баща, вожд

fatherhood ['fа:ðəhud]
n бащинство

father image ['fа:ðər,imidʒ]
вж. father figure

father-in-law ['fаðərinlɔ:]
n (pl fathers-in-law) свекър, тъст

fatherland ['fa:ðəlænd]
n ряд. отечество, родина, татковина

fatherlike ['fa:ðəlaik]
a, adv бащински, нежен, грижлив, нежно, грижливо

fatherly ['fa:ðəli]
a, adv бащински, нежен, грижлив, нежно, грижливо

fathom ['fæðəm]
I. 1. клафтер (182 см)
2. проницателност
II. 1. измервам дълбочина
2. разбирам, проумявам, схващам

fathometer [fæ'ðɔmitə]
n мор. ехолот, ехосонда

fathomless ['fæðəmlis]
1. неизмерим, бездънен
2. неразбираем, неразгадаем

fatigue [fə'ti:g]
I. 1. умора, изтощение
2. тех. умора (на метал), износване
3. изтощителна работа
4. физиол. отслабнала реакция поради продължителна стимулация
5. воен. наряд
to be on FATIGUE (в) наряд съм
6. рl работни дрехи
7. attr наряден, работен
II. 1. уморявам, изморявам, изтощавам
2. тех. износвам, изхабявам

fatigue-duty [fə'ti:g,dju:ti]
n воен. наряд

fatigue-party [fə'ti:g,pa:ti]
n воен. команда в наряд

fatiguing [fə'ti:giŋ]
a уморителен, изтощителен

fatling ['fætliŋ]
n угоено младо животно

fatness ['fætnis]
1. пълнота, дебелина
2. тлъстина

fat-stock n добитък за угояване

fatten v угоявам (се), подобрявам (почва)

fattish ['fætiʃ]
a пълничък, възпълен, тлъстичък

fatty ['fæti]
I. 1. тлъст, мазен, мастен
2. охранен, угоен, затлъстял
FATTY heart затлъстяло сърце
II. n шишко, дебеланко

fatuity [fə'tjuiti]
1. глупост, нелепост, безсмислие
2. гламавост, тъпоумие

fatuous ['fætjuəs]
1. глупав, нелеп, безсмислен
2. гламав, тъпоумен

fat-witted ['fæt'witid]
a тъп, тъпоумен

faucet ['fɔ:sit]
1. чеп, канелка, тапа
2. кран (на чешма), винтил

faugh [fɔ:]
int тфю! фю!

fault [fɔ:lt]
I. 1. грешка, недостатък, дефект
to find FAULT with критикувам, намирам кусури на, коря, упреквам
to a FAULT прекалено, до крайност
at FAULT объркан, озадачен
my memory was at FAULT паметта ми изневери
2. грешка, вина, опущение, простъпка
it is my FAULT, the FAULT is mine, the FAULT lies with me грешката/вината e у мен/моя, аз съм виновен
at FAULT виновен
the party at FAULT виновникът
3. сп. нарушение, фа (у) л
4. лов. изгубена следа
to be at FAULT изгубвам следата, прен. чудя се какво да правя
5. геол. разлом, разсед
6. тех. повреда, неизправност, ел. съединение
II. 1. критикувам, намирам недостатъци на
2. правя грешка, тенис сервирам неправилно
3. геол. причинявам/образувам разсед

faultfinder ['fɔ:ltfaində]
n критикар, мърморко, махджия

faultiness ['fɔ:ltinis]
1. погрешност, неправилност
2. повреда

faultless ['fɔ:ltlis]
a безупречен, съвършен, безпогрешен

faulty ['fɔ:lti]
1. погрешен, неправилен, неточен
2. осъдителен
3. дефектен, повреден, неизправен

faun [fɔ:n]
n мит. фавн

fauna ['fɔ:nə]
n (рl-ae, -as) фауна

faux pas [fou'pa:]
n фp. гаф, нетактичност

favour ['feivə]
I. 1. благосклонност, благоразположение, доброжелателство
to find FAVOUR in the eyes of спечелвам одобрението/любовта на
to get into FAVOUR with спечелвам благоразположението на
in FAVOUR обичан, популярен (with)
to be in FAVOUR with радвам се на благоразположението на
to fall out of FAVOUR изпадам в немилост, изгубвам популярността си
by your FAVOUR ост. с ваше разрешение
2. услуга
to do someone a FAVOUR правя някому услуга
to ask a FAVOUR of someone моля някого за услуга
3. pl ласки (на жена)
4. покровителство, протекция, защита, пристрастие
more by FAVOUR than by merit с протекции/връзки
5. полза, интерес, помощ, подкрепа
to be in FAVOUR of подкрепям, съм за
in someone's FAVOUR в нечия полза, търг. на името на (за чек)
6. търг. писмо
7. значка, розетка, малко украшение, дадено в знак на обич
II. 1. благосклонен съм към, отнасям се благосклонно/любезно към, благоволявам
please FAVOUR me with an answer моля ви да ми отговорите
to FAVOUR someone with one's company почитам някого с присъствието си
2. благоприятствувам, спомагам, улеснявам, насърчавам, поощрявам, поддържам, одобрявам
3. покровителствувам, протежирам, показвам предпочитание/пристрастие към
4. приличам на

favourable ['feivərəbl]
1. благоприятен, удобен, изгоден (for, to)
2. благосклонен, разположен (to)
with a FAVOURABLE eye благосклонно

favourableness ['feivərəblnis]
1. благосклонност, разположеност
2. благоприятен характер, изгодност

favoured ['feivəd]
a привилегирован, облагодетелствуван, щастлив
the FAVOURED few малцината облагодетелствувани, богоизбраните

favourite ['feivərit]
I. a любим, предпочитан
II. n любимец, фаворит (и сп.)

favouritism ['feivəritizəm]
n протежиране, фаворизация

fawn [fɔ:n]
I. 1. млад елен, еленче (годинак)
in FAWN бременна (за сърна)
2. светлобежов цвят
3. attr светлобежов
II. v раждам (за сърна)
III. 1. умилквам се
2. любезнича, лаская, подмазвам се (on, upon)

fawning ['fɔ:niŋ]
1. умилкващ се
2. раболепен

fay [fei]
n поет. фея

faze [feiz]
v (раз) вълнувам, обърквам

fealty ['fi:lti]
1. вярност/задължение на васал/крепостник
2. вярност, преданост

fear [fiə]
I. 1. страх, опасение, боязън
have no FEAR не бой се
to bc/stand/go in FEAR of someone /something боя се/страхувам се от някого/нещо
she was in deadly FEAR of being discovered тя трепереше/умираше от страх да не я открият
to go in FEAR of one's life опасявам се/страхувам се за живота си
for FEAR of от страх да не (с ger), for FEAR that/lest от страх да не би да
to have FEARs for someone опасявам се/боя се за (ради) някого
to put the FEAR of God into/up изплашвам, респектирам
2. опасност, риск, вероятност, възможност
no FEAR! разг. как не! в никакъв случай! и дума да не става!
II. v страхувам се, боя се, опасявам се (от)
a man to be FEAR ed човек, от когото трябва да се пазиш, опасен човек
it is to be FEARed that има опасност да
never FEAR, don't you FEAR не бой се, бъди спокоен

fearful ['fiəful]
1. страшен, ужасен
2. страхлив, боязлив, плашлив
to be FEARFUL of (с ger) /lest страх ме е да не (би да)
3. изпълнен със страх/страхопочитание

fearless ['fiəlis]
a безстрашен, смел, неустрашим
to be FEARLESS of не се страхувам/боя от

fear-monger ['fiəmʌŋgə]
n паникъор

fearsome ['fiəsəm]
a ужасен, страшен, страхотен, страховит

feasible ['fi:zibl]
1. изпълним, осъществим, възможен, приложим
2. правдоподобен, приемлив (за теория и пр.)
3. разг. вероятен, удобен

feast [fi:st]
I. 1. празник, празненство, ежегоден църковен празник, събор
2. пир (шество) (и прен.), банкет, угощение, гуляй
Barmecide FEAST въображаемо благоденствие/изобилие
enough is as good as a FEAST щом има достатъчно, не искай/ламти за повече
3. прен. пир, наслада
intellectual FEAST духовна наслада
the FEAST of reason and the flow of soul високо интелектуален разговор на възвишени теми
II. 1. пирувам, гуляя
to FEAST the night away гуляя/пирувам цялата нощ
2. (у) гощавам, нагостявам
3. наслаждавам се, любувам се (on на)

feast-day ['fi:stdei]
n празник

feat [fi:t]
1. подвиг
FEAT of arms боен подвиг
2. изключителна проява/постижение/майсторство/сръчност
FEAT of valour изключителна храброст
acrobatic FEATs акробатични номера

feather ['feðə]
I. 1. перо, перце, перушина
2. пернат дивеч
3. щръкнали косми на глезена на кон, куче и пр
4. пенлив гребен на вълна
5. тех. перо, зъб, издатина, ребро, ръб (ец), фланец, шпонка, откос
6. гребане/удар с плоската страна на греблото
to crop someone's FEATHERs прен. смачквам някому фасона
a FEATHER in one's cap/bonnet нещо, с което човек може да се гордее, голямо постижение
fine FEATHERs make fine birds дрехите правят човека
birds of a FEATHER от един дол дренки
birds of a FEATHER flock together които си приличат, се привличат, краставите магарета през девет баира се подушват
full FEATHER премяна
to be in full FEATHER оперушeн съм
to be in full/high/fine FEATHER в отлично настроение съм
rumpled FEATHERs смачкан вид/фасон
II. 1. покривам/украсявам с пера
2. тех. сглобявам (дъски) с шпунт/зъб, правя ръб/канал/шпунт
3. греба с плоската страна на греблото
4. оперявам се (и с out)
5. олюлявам се на вятъра (за посеви и пр.)
6. пеня се, разпенвам се (за гребен на вълна)
7. падам, стеля се леко (за сняг)
8. въртя леко опашка, когато попадна на следа (за куче)
to FEATHER one's nest оплитам си кошницата, забогатявам (на чужд гръб)

feather-bed ['feðəbed]
I. n пухен дюшек
II. 1. разг. коткам, глезя
2. намалявам работното време, за да избегна безработица, принуждавам работодател да наеме повече работници, отколкото са му нужни, подпомагам производство (за държава)

feather-brain ['feðəbrein]
n перушан, вейхайвей, фарфара

feather-brained ['feðəbreind]
a празноглав, лекомислен, безотговорен

feathered ['feðəd]
1. пернат, перест, покрит/украсен с пера, с перо
the FEATHERED tribes пернатият свят, птиците
2. тех. с ръб/зъб/шпунт
3. крилат, бърз

feather-headed ['feðə'hedid]
вж. feather-brained

feathering ['feðəriŋ]
1. пера, перушина, перо на стрела
2. тех. шпунт (ово съединение)
3. вж. feather

feather-stitch ['feðəstitʃ]
n бод рибена кост

featherweight ['feðəweit]
n перце, много лек човек, бокс перо

feathery ['feðəri]
1. пернат, перушинест
2. мек, пухкав
3. перест, рехав

feature ['fi:tʃə]
I. 1. обик. pl черта (на лицето)
pl лице, физиономия
pronounced/prominent FEATUREs характерно лице/физиономия, остри черти на лицето
play of FEATUREs театр. мимика
poor FEATUREs незначително/невзрачно лице/физиономия
2. черта/страна на характер, отличителен белег, свойство, признак, особеност, подробност, детайл
special FEATURE особеност
redeeming FEATURE качество, което изкупва слабостите
3. геод. характер на местността/релефа
natural FEATUREs of a country топография на местност
cultural FEATUREs топогр. изкуствени съоръжения
ground FEATUREs елементи на релефа, релеф
4. жур. статия, колона (на специална тема), рубрика
to make a special FEATURE of отделям доста място за
5. номер (в програма), атракция, специалитет
6. кино игрален филм
two/double FEATURE програма с два пълнометражни филма
II. 1. отличавам, характеризирам, отличителен/характерен белег съм на
2. изобразявам, рисувам
3. изтъквам, поставям на видно място
4. кино показвам на екрана, показвам в главна роля, играя главна роля

featureless ['fi:tʃəlis]
a без отличителни/характерни черти, неизразителен, безинтересен, без своя физиономия

febrile ['fi:brail]
a мед. трескав, фибрилен, свързан с/произтичащ от треска

February ['februəri]
n февруари

fecal вж. faecal

feces вж. faeces

feckless ['feklis]
1. вял, слабоват
2. безпомощен, некадърен, негоден за нищо
3. безотговорен, небрежен, лекомислен

feculent ['fekjulənt]
a (раз) мътен, кален, нечист, зловонен

fecund ['fi:kənd]
a плодороден, плодовит (и прем.)

fecundate ['fi:kʌndeit]
v оплодявам, правя плодороден/плодовит

fecundation n плодородие, плодовитост

fecundity [fi'kʌnditi]
n плодородие, плодородност, плодовитост (и прен.)

fed вж feed

federal ['fedərəl]
I. a федерален, съюзен
the FEDERAL City ам. град Вашингтон
II. n федералист, член на федерация

federalist ['fedərəlist]
n федералист, привърженик на федерация

federalize 1. v (FEDERATE) образувам федерация, федеративен съюз
2. a федеративен

federate ['fedəreit]
I. v обединявам (се) на федеративни начала
II. a федеративен

federation [fedə'reiʃn]
1. федериране, обединение на федеративни начала
2. федерация, съюз, сдружение

federative ['fedərətiv]
a федеративен, съюзен

fedora [fe'dɔ:rə]
n мека шапка

fed up ['fed'ʌp]
a разг.
to be FED UP омръзва ми, идва ми до гуша (with от)

fee [fi:]
I. 1. хонорар, възнаграждение (на лекар, адвокат и пр.), такса (училищна, изпитна и пр.), вноска (встъпителна и пр.), бакшиш, пари за почерпка
dramatic FEEs ам. възнаграждение на драматург
late FEE нощна тарифа (пощенска)
for a small FEE срещу малко възнаграждение
2. ист. васален имот
3. наследствен имот
to hold in FEE (simple) в пълно владение съм на
II. v (feed, fee'd) ангажирам, наемам (адвокат), плащам хонорар/възнаграждение на, давам бакшиш/пари за почерпка на

feeble ['fi:bl]
1. слабоват, немощен, хилав, кекав
2. слаб, неясен (за светлина)
3. слаб, посредствен (за ум, работа), слаб, мекушав (за характер)
4. слаб, неиздръжлив (за опора и пр.)

feeble-bodied ['fi:bl'bɔdid]
a хилав, слаботелесен

feeble-minded ['fi:bl'maindid]
a слабоумен, малоумен

feebleness ['fi:blnis]
1. слабост, слабоватост, хилавост, кекавост, немощ
2. посредственост, безхарактерност, мекушавост, неиздържаност
3. неиздръжливост

feebly ['fi:bli]
adv слабо, неенергично, без енергия/сила, едва-едва, вяло

feed [fi:d]
I. 1. храня (се), разг. ям, нахранвам (се), давам храна/зоб и пр. на, давам да яде на, паса, кърмя
to FEED someone with/on something храня някого с нещо
to FEED one's cold храня се добре, за да ми мине по-лесно настинката
to FEED one's face хубаво си хапвам
2. изхранвам, прехранвам, храня, подхранвам (и прен.)
3. поддържам (с гориво), слагам дърва (в огън), снабдявам, храня (машина с гориво, пазар със стоки), снабдявам с, изпращам (новини)
4. сп. подавам на (нападател и пр.), театр. подавам реплика на (комик) за импровизация
feed on храня (се) с (и прен.)
feed up охранвам, угоявам
II. 1. хранене
пасене, out at FEED на паша
2. храна, зоб, фураж
to be off one's FEED не искам да ям, нямам апетит (особ. за животно)
3. порция, дажба (храна, фураж и пр.)
4. разг. ядене, гуляй
to have a good FEED хубаво си хапвам
5. снабдяване, поддържане, подхранване (на машина с материал, гориво и пр.), гориво, материал, заряд (на оръжие)
6. тех. подхранващ механизъм

feedback ['fi:dbæk]
1. ел. обратно захранване, рад. обратна връзка
2. прен. обратна връзка
3. проверка за резултати (от учебна програма. опити и пр.), корекции в резултат от такава проверка

feeder ['fi:də]
1. човек, който храни/угоява добитък, работник, който слага гориво/материал в машина и пр., театр. актъор, който подава реплика на комик
2. човек, който яде/се храни
large/heavy FEEDER ящен човек
dainty FEEDER човек, който се храни изискано/който е придирчив към храната, животно, придирчиво към храна
3. детско лигавче
4. биберон, чаша с чучурче (за болни)
5. приток (на река), снабдителен канал на ВЕЦ
6. ел. фидер, захранваща линия
7. жп. разклонение на линия
8. страничен път (към главнa артерия)
9. тех. фидер, захранващ механизъм
10. сп. подавач

feeding-bottle ['fi:diŋbɔtl]
n биберон

feedlot ['fi:dlɔt]
n място за угояване на говеда

feedstuff ['fi:dstʌf]
n суровина за захранване на машина/за преработване

feed-tank ['fi:dtæŋk]
n резервоар, цистерна (на машина)

feel [fi:l]
I. 1. пипам, опипвам, напипвам
to FEEL in one's pocket for something търся нещо/ровя/бъркам в джоба си
2. съм на пипане
to FEEL hard/soft/hot etc. твърд/мек/горещ съм (на пипане)
to FEEL rough бода, грапав съм
3. усещам, чувствувам, изпитвам, имам усет/чувство за, чувствителен съм към, понасям зле
to make one's authority felt постъпвам така, че да се почувствува авторитетът ми
I felt it a good deal доста тежко го изживях
4. чувствувам се, съм (добре, зле, гладен, жаден и пр.)
to FEEL cold/warm студено/топло ми е
to FEEL all the better for the rest почивката ми подействува/ми се отрази много добре
how does it FEEL to be back home? е, как е да си бъдеш пак у дома? that's how it FEELs to това значи да
I FEEL (quite) myself now cera съм вече добре, мина ми
to FEEL like a million dollars ам. разг. екстра съм
5. чувствувам, смятам, считам
6. чувствувам, предчувствувам, предусещам, предугаждам
7. to FEEL like (с ger) склонен съм да, ще ми се да
to FEEL like crying плаче ми се
I don't FEEL like it не ми се иска/ще
I FEEL like a cup of tea пие ми се чаша чай, с удоволствие бих изпил чаша чай
to FEEL one's feet/legs изправям се, прохождам (за бебе), прен. чувствувам здрава почва под краката си
to FEEL no pain sl. къоркютук пиян съм
to FEEL out of things чувствувам се пренебрегнат/изостанал/не в течение на нещата
to FEEL for/with съчувствувам, съжалявам (някого)
to FEEL out търся, опипвам за, проучвам, сондирам
to FEEL someone out внимателно се мъча да науча нещо от някого, прен. прислушвам някого
II. 1. пипане
опипване, to the FEEL на пипане
stuff with a soft FEEL мек плат
to know something by the FEEL познавам нещо, като го пипна
the handle has a sticky FEEL дръжката лепне/е лепкава
2. усещане
the cool FEEL of dewy grass хладината на росната трева
3. усет, чувство, разбиране
to get/acquire the FEEL of овладявам, чувствувам се вече сигурен (на кормило, машина и пр.)

feeler ['fi:lə]
1. зоол. антена, пипалце, мустаче
2. предпазливо предложение/изказване, намек, сондаж
to throw/put out FEELERs правя сондажи
3. разузнавач, агент

feeling ['fi:liŋ]
I. 1. осезание (и sense of FEELING)
2. чувство, усещане, емоция, страст
FEELING of well-being чувство, че съм добре, чувство на доволство
3. чувство, отношение, настроение, впечатление
good FEELING добро/приятелско чувство/отношение, дружелюбност, доброжелателство
bad/ill FEELING лошо/неприязнено чувство/отношение, зложелателство
4. усет, разбиране
съчувствие (for)
II. a чувствителен, прочувствен, изпълнен със съчувствие, съчувствен, състрадателен

feelingly ['fi:liŋli]
adv с чувство, развълнувано, разгорещено, съчувствено, със съчувствие, прочувствено

fee simple ['fi:'simpl]
n юр. безусловно/пълно владение, имот, който собственикът може да завещае на когото иска

feet вж. foot

fee tail ['fi:'teil]
n юр. имот, който може да се завещае само на определени наследници

feign [fein]
1. симулирам, преструвам се (на), правя се (на)
to FEIGN death преструвам се на умрял
to FEIGN ignorance/indifference правя се, че нищо не знам/че ми е все едно
2. измислям, съчинявам

feigned [feind]
1. престорен, неискрен, лицемерен
2. подправен, фалшифициран, неистински, фиктивен

feint [feint]
I. 1. сп. финт, воен. маневра (с цел да се заблуди противника)
2. преструвка
to make a FEINT of doing something правя се, че върша нещо
II. v правя финт/маневра

feldspar ['feldspa:]
n минер. фелдшпат

felicitate [fi'lisiteit]
v поздравявам, честитя (on по случай)

felicitation [fi,lisi'teiʃn]
n благопожелание, поздравление, честитка

felicitous [fi'lisitəs]
a уместен, удачен, подходящ, добре подбран
to be FELICITOUS in one's choice of words добре подбирам думите си

felicity [fi'lisiti]
1. щастие, блаженство
2. уместност, удачност, умение да се подбират думите
3. уместна забележка, добре подбрана дума/фраза

felid ['fi:lid]
n зоол. животно от сем. котки

feline ['fi:lain]
I. 1. от сем. котки
2. котешки
3. лукав, злобен
II. n felid

fell [fel]
I. вж. fall
II. 1. повалям, събарям
2. сека, отсичам, посичам
3. подтъвам и подръбвам
III. n козина, кожа (и човешка), руно
IV. n гол скалист склон
V. 1. жесток, свиреп, безпощаден, безмилостен
2. престъпен, тъмен
3. тежък, тягостен

fellah ['felə]
n (pl fellahin, fellaheen) фелах

feller ['fеlə]
I. n секач (на дървета), колач (на добитък)
II. разг. fellow

felloe вж. felly

fell-out n радиоактивно излъчване

fellow ['felou]
1. другар, компанъон, събрат, колега, съученик, съучастник
2. еш (и прен.), равен (по качества)
3. разг. човек (и безл.), момче
old FELLOW обръщ. драги, приятелю
4. тип, субект, простак
5. член на научно дружество, аспирант
член нa преподавателското тяло на някои университети
6. ам. приятел, гадже

fellow-being ['felou'bi:iŋ]
n ближен

fellow-citizen ['felou'sitizin]
n съгражданин

fellow-countryman ['felou'kʌntrimən]
n (pl-men) сънародник, земляк

fellow-creature ['felou'kri:tʃə]
вж. fellow-being

fellow-feeling ['felou'fi:liŋ]
1. съчувствие, разбирателство, симпатия
2. общност на вкусове и пр

fellow-me-lad ['feloumilæd]
n young FELLOW-ME-LAD пренебр. младежо, млади човече

fellow passenger ['felou'pæsindʒə]
n спътник

fellowship ['felouʃip]
1. дружба, другарство, добри/другарски отношения, разбирателство
the FELLOWSHIP of man братството между хората
2. дружество, корпорация, сдружение, съдружие, братство
3. членство в научно дружество, аспирантура, положение и звание на университетски преподавател
4. стипендия за научна работа/аспирантура

fellow-soldier ['felou'souldʒə]
n другар от войската, набор

fellow-student ['felou'stju:dənt]
n състудент

fellow sufferer ['felou'sʌfərə]
n другар по съдба

fellow-traveller ['felou'trævələ]
1. спътник
2. симпатизант на комунистическата партия

fellow-worker ['felou'wə:kə]
n колега, сътрудник, работник в същото предприятие

felly ['feli]
1. наплат
2. околище, венец (на колело)

felon ['fеlən]
I. n юр. углавен престъпник
II. n мед. панарициум

felonious [fi'lounjəs]
a престъпен, юр. углавен
with FELONIOUS intent умишлено

felony ['feləni]
n юр. углавно престъпление

felt [fеlt]
I. вж. feel
II. 1. филц, кастор, кече, плъст
2. attr от филц/кече
III. 1. сплъстявам се, ставам/правя на кече
2. покривам с кече

felucca [fi'lʌkə]
n мор. фелука, фелюга

female ['fi:meil]
I. a женски (и бот., тех.), от женски пол
II. n жена (обик. пренебр.), женска (на животно), самка, бот. женски цвят

feminine ['feminin]
I. a женски (и грам., за рима и пр.)
II. n грам. женски род
the eternal FEMININE вечно женственото, вечната жена

femininity [femi'niniti]
1. женственост
2. жените, женският пол

feminism n защита на правата на жените, феминизъм

feminist n феминист

feminize ['feminaiz]
v изнежвам (се), ставам женствен, придавам женски качества на

femoral ['femərəl]
a анат. бедрен

femur ['fi:mə]
n анат. бедрена кост, бедро

fen [fen]
n мочурище, тресавище, блатиста местност
the FEN s блатиста област в Източна Англия

fence [fens]
I. 1. ограда, стобор, сп. препятствие
2. фехтовка, борба с шпаги
3. sl. укривател на крадени вещи, скривалище/склад за крадени вещи
to be/sit on the FENCE резервирам се, изчаквам, седя на два стола
to come down on the right side of the FENCE излизам прав, спечелвам
to come down on one or the other side of the FENCE поддържам и едната, и другата страна
to rush one's FENCEs действувам прибързано
II. v l. заграждам, ограждам (in, about, round, up)
2. сп. прескачам ограда/препятствие (за кон)
3. фехтувам се, бия се с шпага
4. пазя, защищавам, предпазвам, прикривам (from, against)
5. отбягвам, пaрирам (удар и пр.) (и с off)
шикалкавя, гледам да печеля време (и to FENCE with a question), гледам да се измъкна
6. укривам/търгувам с крадени вещи
7. to FENCE off преграждам (част от място), отклонявам, парирам, предотвратявам

fencer ['fensə]
1. фехтовач
2. кон, който прескача препятствие

fence-sitting ['fens'sitiŋ]
n изчакване, неутралитет

fencing ['fensiŋ]
1. фехтовка, борба с шпаги, прен. кръстосване на шпаги
2. ограждане, преграждане
3. (материал за) ограда/стобор
4. sl. укриване на/търговия с крадени вещи
5. шикалкавене, извъртане, изчакване

fencing-bout ['fensiŋbaut]
n борба с шпаги

fencing-master ['fensiŋ'ma:stə]
n учител по фехтовка

fend [fend]
1. to FEND off предотвратявам, парирам, отстранявам
2. to FEND for обик. refl. грижа се за, издържам (семейство и пр.)

fender ['fendə]
1. решетка пред камина
2. предпазител, броня, предпазна скара (на трамвай и пр.), ам. калник
3. мор. фендер

fenestrated ['fenistreitid]
a бот. надупчен, с дупчици, решетъчен

fenestration [,feni'streiʃn]
1. арх. разпределение на прозорците на стена
2. бот., зоол. решетъчен строеж

fen-fire ['fenfaiə]
n блуждаещ огън (над тресавище)

fenianism ['fi:niənizəm]
n ист. учение и политика на ирландска революционна организация

fenman ['fenmən]
n (pl-men) жител на блатиста област в Източна Англия

fennel ['fenl]
n копър (Foeniculum vulgare)

fenny ['feni]
1. мочурлив, блатист
2. който живее/расте из блата/тресавища

feoff вж. fief

feral ['fiərəl]
1. див, неопитомен
2. подивял
3. груб, варварски

feria ['fiəriə]
n църк. делник, делничен ден

ferial ['fiəriəl]
a книж. делничен

feritory ['feritəri]
1. хранилище за мощи
2. част от църква, където се пазят мощи
3. погребална кола, гроб (ница)

ferity ['feriti]
n диво/неопитомено състояние

ferment ['fə:ment]
I. 1. фермент, квас
2. ферментация, кипене
3. прен. кипеж, вълнение, възбуда
to be in a state of FERMENT кипя, вълнувам се
II. 1. ферментирам, кипя, предизвиквам ферментация/кипене
2. възбуждам (се), вълнувам (се), кипя

fermentable [fə'mentəbl]
a способен да ферментира/кипи

fermentation [,fə:men'teiʃn]
1. ферментация, ферментиране, кипене
2. запарване, спарване (на жито и пр.)
3. кипеж, вълнение, възбуда

fermentative [fə'mentətiv]
a ферментационен

fern [fə:n]
n папрат
wall FERN сладка папрат (Polypodium vulgare)
flowering/royal FERN царска папрат
осмунда (Osmunda regalis)

fernery ['fə:nəri]
1. място за отглеждане на папрати
2. място, обрасло с папрат

fern-owl ['fə:naul]
n зоол. козодой (Caprimulgus europaeus)

fern-seed ['fə:nsi:d]
n спори на папрат (за които се е смятало, че могат да направят човека невидим)

fernshaw ['fə:nʃɔ:]
n гъстак от папрат

ferny ['fə:ni]
1. папратовиден
2. обрасъл с папрат

ferocious [fi'rouʃəs]
a див, свиреп, жесток

ferociousness [fi'rouʃəsnis]
n дивост, свирепост, жестокост

ferocity [fi'rɔsiti]
n дивост, свирепост, жестокост

ferrate ['fereit]
n хим. сол на желязната киселина, ферат

ferreous ['ferias]
a железен, като желязо

ferret ['ferit]
I. 1. полуопитомен пор (Mustela furo)
2. зорък преследвач/детектив, копой
II. 1. ловя/гоня с помощта на пор
2. тършувам, ровя се (for)
3. to FERRET out издирвам, откривам, изтръгвам, измъквам (тайна и пр.)

ferreter ['feritə]
n прен. копой

ferrety ['feriti]
a подобен на/като пор

ferriage ['feriidʒ]
n (такса за) пренасяне с лодка/кораб

ferric ['ferik]
a хим. железен, съдържащ желязо в най-висока валенция

ferriferous [fe'rifərəs]
a съдържащ тривалентно желязо (за почва и пр.)

ferris wheel ['feris'wi:l]
n виенско колело (в увеселителен парк)

ferroconcrete ['ferou'kɔnkri:t]
n, a железобетон (ен)

ferrotype ['feroutaip]
n фот. феротипия

ferrous ['ferəs]
1. железен
2. хим. съдържащ двувалентно желязо

ferruginous [fə'ru:dʒinəs]
1. съдържащ желязо
2. ръждивокафяв

ferrule ['feru:l]
1. шип (на бастун и пр.)
2. тех. втулка, гилза, букса, муфа, обръч

ferry ['feri]
I. 1. пренасям с лодка/самолет и пр. на другия бряг
преминавам на другия бряг с лодка/самолет и пр. (across, over)
2. доставям (самолет) на купувача
II. 1. пренасяне на другия бряг
2. право на пренасяне пътници и пр. на другия бряг
3. кораб/самолет и пр. за пренасяне на пътници, ферибот
4. място, където се преминава река и пр. с ферибот
5. служба за доставяне самолети на купувача

ferry-boat ['feribout]
n ферибот

ferryman ['ferimən]
n (pl-men) лодкар, който пренася пътници и пр. през река

fertile ['fə:tail]
1. плодороден
2. плодовит
богат, изобилствуващ (in) (и прен.)
3. биол. оплоден (за яйце), бот. кълняем
4. оплодяващ

fertility [fə'tiliti]
1. плодородност, плодородие
2. плодовитост
богатство, изобилие (и прен.), FERTILITYof invention изобретателност
3. бот. кълняемост

fertilizable ['fə:tilaizəbl]
a податлив на оплождане/подобрение/обогатяване

fertilization [,fə:tilai'zeiʃn]
1. торене, наторяване, подобрение, обогатяване
2. биол. оплодяване, оплождане, бот. опрашване

fertilize ['fə:tilaiz]
1. торя, наторявам, обогатявам, подобрявам
2. биол. оплодявам, оплождам, бот. опрашвам

fertilizer ['fə'tilaizə]
1. тор
2. оплодител, оплодотворител

ferula ['ferjulə]
1. бот. вид сенникоцветно растение
2. църк. скиптър

ferule ['ferju:l]
I. n пръчка/линия, с която учителят бие децата, прен. учителски/родителски авторитет
II. v бия с пръчка/линия

fervency ['fə:vənsi]
n жар, страст, плам, ревност

fervent ['fə:vənt]
1. горещ, жарък, палещ
2. прен. горещ, жарък, пламенен, страстен, ревностен

fervid ['fə:vid]
вж. fervent

fervour ['fə:və]
1. прен. жар, плам, разпаленост, страст, ревност
2. жега, зной

fescinnine ['fesinain]
a циничен, нецензурен

fescue ['feskju:]
1. бот. власатка (Festuca ovina)
2. показалка

festal ['festl]
1. празничен, тържествен
2. весел, радостен

fester ['festə]
I. 1. гноя, загноявам, бера, забирам
2. гния, разлагам се
3. причинявам загнояване/гниене/разлагане
4. измъчвам, тровя
II. n цирей, гнойна рана

festival ['festivəl]
1. празник, празненство
2. фестивал
3. attr празничен, фестивален

festive ['festiv]
1. празничен, тържествен
2. весел, радостен
3. весел, който обича да се весели

festivity [fes'tiviti]
1. тържественост, веселост
2. pl празненство, веселие

festoon [fes'tu:n]
I. n гирлянда, фестон (и арх.)
II. v окачвам като гирлянда, окичвам с гирлянди

festoonery [fes'tu:nəri]
n украса от гирлянди

fetal вж. foetal

fetch [fetʃ]
I. 1. отивам да взема/да донеса/да доведа, донасям, довеждам, вземам
to FETCH and carry (for someone) изпълнявам разпорежданията/поръчките на някого
2. изваждам, изкарвам, добивам, изтръгвам
to FETCH tears from someone's eyes изтръгвам сълзи от очите на някого
3. продавам се на (цена), докарвам (печалба)
4. привличам, харесвам се/нравя се на, спечелвам, грабвам
5. дразня, раздразням
6. мор. (до) стигам, докарвам
to FETCH someone a blow разг. удрям някого
I FETCHed him one on the nose цапнах го/цапнах му един по носа
to FETCH one's breath поемам си дъх, прен. съвземам се, трепвам, ахвам
to fetch a sign/a groan въздъхвам/изпъшквам тежко
to FETCH a compass/a circuit правя кръг, заобикалям, обхождам
to FETCH a pump наливам вода в помпа, за да започне да работи
fetch out изваждам, изкарвам, извеждам, изчиствам, изваждам (петно), карам/правя да изпъкне
fetch to свестявам (се), съвземам се
fetch up повръщам, бълвам, припомням (си), наваксвам (изгубено време и пр.), спирам се, пристигам
мор. спирам, пристигам (at), прен., особ. ам. свършвам, довеждам, докарвам
I wonder where all this is going to FETCH up at? (чудя се) докъде ли ще доведе всичко това?
II. 1. донасяне, довеждане
2. хитрина, номер
3. път, разстояние, ширина на залив
4. мор. лавиране
III. 1. двойник
2. дух, привидение, призрак

fetching ['fetʃiŋ]
a привлекателен, прелестен

fete [feit]
I. 1. празник, празненство
2. имен ден (и FETE-day)
3. сбор, (благотворителен) базар
II. v чествувам

fetiche вж. fetish

feticide вж. foeticide

fetid ['fetid]
a вонещ, зловонен

fetidity [fe'tiditi]
n зловонност, воня, зловоние

fetish ['fetiʃ]
1. n l. муска, амулет, фетиш
2. фетиш, кумир
to make a FETISH of издигам в култ

fetishism n фетишизъм

fetishist n фетишист

fetlock ['fetlɔk]
1. глезен (на кон)
2. feather

fetter ['fetə]
I. 1. окови, вериги (и прен.), букаи
2. робство
II. v l. оковавам (във вериги), спъвам (кон)
2. преча на, спъвам

fetterlock ['fetəlɔk]
n букаи (на кон)

fettle ['fetl]
n състояние
to be in fine/good/high FETTLE в добро състояние/настроение съм, добре/в добра форма съм

fetus вж. foetus

feud [fju:d]
I. n вражда между семейства
deadly/blood FEUD смъртна/кръвна вражда, вендета
II. n ист. феод, васално/феодално владение/право

feudal ['fju:dl]
a феодален
FEUDAL lord феодал
FEUDAL lord n феодал

feudalism ['fju:dəlizm]
n феодализъм, феодален строй

feudatory ['fju:dətəri]
I. 1. a който държи феодална земя
2. феодален (за имот)
II. n васал

feuilleton ['fə:itɔn]
n фр. фейлетон

fever ['fi:və]
I. 1. температура, треска (и прен.), малария, трескаво състояние, нервна възбуда
to be in a FEVER of impatience горя/изгарям от нетърпение, в трескаво очакване съм
FEVER of excitement трескаво вълнение
2. attr трескав, маларичен
mike FEVER страх/вълнение пред микрофона
II. v хвърлям в треска, заболявам от малария, вдигам температура

fevered ['fi:vəd]
a трескав (и прен.), възбуден, пламнал (за въображение и пр.)

fever-heat ['fi:vəhi:t]
1. мед. повишена/висока температура
2. прен. най-високо напрежение, връхна точка

feverish ['fivəriʃ]
1. a l. трескав (и прен.), пламнал, горещ
2. възбуден, неспокоен
3. нездравословен

fever pitch ['fi:vəpitʃ]
n връхна точка (на вълнение и пр.), необикновена възбуда

fever-trap ['fi:vətræp]
n нездравословно място, огнище на болести

few [fju:]
I. a малко (на брой)
a FEW people няколко души
FEW people малко хора, малцина
such books are FEW and far between такива книги ca рядкост/рядко се срещат
every FEW days/minutes през няколко дни/минути
II. n малко, малцина
a FEW няколко, неколцина
quite a FEW/a good FEW, not a FEW доста много хора
the thinking FEW малцината мислещи хора
a select FEW неколцина избрани

fewness ['fju:nis]
n малък/ограничен брой, малобройност, малочисленост

fey [fei]
1. a l. обречен на смърт
2. в странно/повишено настроение, (сякаш) побъркан
3. с дарба на ясновидец

fez [fez]
n фес

fiance [fi'a:nsei]
n фр. годеник

fiancee [fi'a:nsei]
n фр. годеница

fiat ['faiət]
n лат. съгласие, одобрение, разрешение, декрет

fib [fib]
I. n дребна лъжа, измислица
II. v (-bb-) послъгвам, измислям

fibber ['fibə]
n лъжец на дребно

fibre ['faibə]
1. n l. фибра, клетъчно/мускулно влакно, жилка, жичка, нишка, нерв, лико, тъкан, съставена от нишки/влакна/жички, влакнест строеж
vegetable FIBRE растително влакно
every FIBRE of his being цялото му същество, той целият
2. бот. коренче
3. характер, природа, същност
our moral FIBRE духовната/нравствената ни същност
man of fine/coarse FIBRE изтънчен/груб човек
4. сила, издръжливост

fibre-board ['faibəbɔ:d]
n талашит

fibre-glass ['faibəgla:s]
n стъклопласт

fibriform ['faibrifɔ:m]
a нишковиден, влакновиден, влакнест, на нишки/жички/жилки

fibril ['faibril]
1. n l. влакънце, бот. коренно влакънце
2. анат. малко разклонение (на нерв)

fibrillation [faibri'leiʃn]
n влакнест строеж, разклонение на влакънца

fibrillose ['faibrilous]
вж. fibriform

fibroid ['faibrɔid]
I. a влакнест, като влакно
II. n мед. фиброма, фиброзен тумор

fibrous ['faibrəs]
вж. fibriform

fibster ['fibstə]
вж. fibber

fibula ['fibjulə]
1. археол. фибула
2. анат. фибула, малък пищял

fickle ['fikl]
a непостоянен, променчив, променлив, капризен

fictile ['fiktail]
1. пластичен (за глина)
2. керамичен, грънчарски
3. глинен

fiction ['fikʃən]
1. измислица, фикция, плод на въображението
legal FICTION юр. легална фикция
polite FICTION лъжа, която привидно се приема за истина
2. белетристика, художествена проза
writer of FICTION, FICTION writer белетрист, романист

fictional ['fikʃənəl]
1. измислен, въображаем
2. белетристичен
FICTIONAL literature белетристика

fictionalize ['fikʃənəlaiz]
v предавам (действителни събития) във форма на роман, романизирам

fictioneer [fikʃə'niə]
n съчинител на романи и пр., драскач

fictionist ['fikʃənist]
n белетрист, романист

fictitious [fik'tiʃəs]
1. измислен, въображаем
2. фалшив, подправен, лъжлив, фиктивен, неистински, привиден, престорен

fictive ['fiktiv]
1. фиктивен, въображаем, измислен
2. белетристичен

fid [fid]
n подпора

fiddle ['fidl]
I. 1. (инструмент, подобен на) цигулка, гъдулка, цигулар (в оркестър)
2. мор. рамка на масата, за да не падат предметите при вълнение
3. sl. измама
as fit as a FIDDLE в отлично състояние, в цветущо здраве
face as long as a FIDDLE намръщено/кисело лице
to play second FIDDLE to someone играя второстепенна роля в сравнение с някого
to hang up one's FIDDLE when one comes home блестя в обществото, a вкъщи съм скучен
II. 1. свиря на цигулка и пр
2. губя си времето, занимавам се с празни работи (често about)
to FIDDLE away one's time пилея/пропилявам си времето
3. играя си, въртя в ръцете си (with)
4. sl. мамя, измамвам, подправям, нагласям, фалшифицирам

fiddle-de-dee ['fidldi'di:]
n глупости, тинтири-минтири

fiddle-faddle ['fidlfædl]
I. n глупости, празни работи, суетене, дрън-дрън, тинтири-минтири
II. a незначителен, дребнав
III. v губя/пилея си времето, суетя се

fiddler ['fidlə]
1. цигулар, гъдулар, свирач
2. sl. измамник, мошеник, фалшификатор
3. вид малък рак (Gelasimus vocans)
4. безделник

fiddlestick ['fidlstik]
1. лък на цигулка
2. разг. дреболия, глупост
3. рl глупости, тинтири-минтири

fiddling ['fidliŋ]
a разг. дребен, незначителен, маловажен, суетлив
FIDDLING criticism заядлива/дребнава критика
FIDDLING job нервна/досадна работа

fidelity [fi'deliti]
1. вярност, преданост (to)
2. точност, прецизност

fidget ['fidʒit]
I. 1. въртя се, шавам, мърдам, не ме свърта на едно място
2. играя си, въртя в ръцете си (with)
3. притеснявам (се), безпокоя (се), съкълдисвам се
II. 1. често рl неспокойно/нервно състояние, нервничене, суетене, нервни движения
to be in a FIDGET, to have the FIDGETs не ме свърта на едно място
it gives me the FIDGETs това ме нервира
2. човек, който не се свърта на едно място/не може да стои мирно

fidgety ['fidʒiti]
1. който не се свърта на едно място/не може да стои мирен
2. нервен, притеснен

fiduciary [fi'dju:ʃəri]
I. 1. доверен, поверен
2. основан на доверие, чиято стойност се гради върху общественото доверие
II. n довереник, доверено лице

fie [fai]
int фу! срамота! FIE upon you! не те е срам! FIE for shame! срамота!

fief [fi:f]
1. феодално владение
2. прен. сфера на влияние

field [fi:ld]
I. 1. поле, нива, ливада
in the FIELDs на полето, in the open FIELD на открито поле
2. мин. поле, находище, басейн, мина
3. голямо пространство
4. фон, поле (на картина, монета и пр.)
5. поле, обсег
magnetic FIELD магнитно поле
FIELD of fire воен. обсег
6. бойно поле, полесражение (и FIELD of battle), театър на военни действия, сражение, битка
to keep the FIELD продължавам сражението, не отстъпвам (и прен.)
to take the FIELD влизам в сражение
to hold the FIELD задържам се на/държа позициите си (и прен.)
to be left in possession of the FIELD излизам победител, оставам господар на положението
in the FIELD в сражение, на действителна служба
FIELD service действителна служба
to bring into the FIELD хвърлям в сражението/битката
FIELD of honour поле на честта
7. поле, поприще, сфера (на действие), област, клон, специалност
to have a clear FIELD before one имам свобода на действие
to leave the FIELD open въздържам се от намеса, не се меся
work in the FIELD работа на терен/по места (за проучване, агитация и пр.)
8. сп. игрище, терен, спортна площадка, писта (за конни състезания), всички участници в състезание, всички коне/ловци, участвуващи в състезание/лов
to place the FIELD разпределям играчите по местата им
to be among the FIELD участвувам в лова
9. attr полски, полеви, на терена, по места
fair FIELD and no favour еднакви условия за всички (при състезание и пр.)
to play the FIELD не вземам страна, пазя неутралитет
II. 1. сп. хващам топката и я връщам (при крикет и пр.)
2. сп. разпределям играчите, излизам с (отбор)
3. воен. хвърлям в сражение
4. импровизирам отговор/решение

field artillery ['fi:lda:'tiləri]
n лека/полска артилерия

field day ['fi:lddei]
1. воен. маневри
2. ден, посветен на научни наблюдения на терен/място
3. ден, пълен със събития/с успехи
4. ам. ден на атлетически състезания, атлетическа среща

fielder ['fi:ldə]
n сп. филдер, защитник (при крикет, бейзбол)

field events ['fi:ldi'vents]
n pl сп. състезания по лека атлетика

fieldfare ['fi:ldfɛə]
n хвойнов дрозд (Turdus pilaris)

field-glass ['fi:ldgla:s]
n военен бинокъл/далекоглед

field-glasses ['fi:ldgla:siz]
n военен бинокъл/далекоглед

field hand ['fi:ld,hænd]
n полски/земеделски работник

field-hospital ['fi:ld'hɔspitl]
n полева болница

field-ice ['fi:ld,ais]
n крайбрежни ледове, големи плуващи ледени блокове

field marshal ['fi:ld,ma:ʃəl]
n фелдмаршал

field officer ['fi:ldofisə]
n старши офицер

fieldpiece ['fi:ldpi:s]
n воен. леко полско оръдие

fieldsman ['fi:ldzmən]
вж. n (pl-men) fielder

field sports ['fi:ld'spɔ:ts]
1. лов, риболов, стрелба
2. лека атлетика

field-test ['fi:ldtest]
1. v подлагам на проверка на терен
2. n проверка на терен (не в лаборатория)

field trial ['fi:ldtraiəl]
вж. field test

field trip ['fi:ldtrip]
n излет за събиране на материали, посещение на музей, завод и пр. с учебна цел

fieldwork ['fi:ldwə:k]
1. полска/земеделска работа
2. събиране на материали за научно изследване на терен/на открито/на място
3. често рl воен. временей вал, окоп

fieldworker ['fi:ldwə:kə]
n учен и пр., който събира материали на терен/на открито/на място

fiend [fi:nd]
1. дявол, демон, зъл дух, сатана
2. злодей, звяр, сатана
3. маниак на някаква тема, запалянко, човек, пристрастен към нещо
autograph FIEND страстен събирач на автографи
freshair FIEND маниак на тема чист въздух
3. голям майстор, спец, факир (at)

fiendish ['fi:ndiʃ]
a дяволски, сатанински, адски, пъклен, жесток

fiendishness ['fi:ndiʃnis]
n сатанинска жестокост/злоба

fierce [fiəs]
1. свиреп, жесток, ожесточен
2. бурен, буен, бушуващ (за буря, чувства и пр.), страстен, пламенен (за желание и пр.), усилен, много напрегнат
3. sl. отвратителен, противен

fierceness ['fiəsnis]
1. свирепост, жестокост, ожесточеност
2. бурност, буйност, сила, страст (ност), пламенност

fiery ['faiəri]
1. горещ, пламтящ, пламнал, огнен, огненочервен
2. пламенен, страстен, ревностен, раздразнителен, избухлив, сприхав, лют, кибритлия
3. лют, парлив
4. възпламенителен, запалителен (за газ)
5. възпален, лют (за рана)

fiesta [fi:'estə]
1. религиозен празник
2. тържество, празненство, празник

fife [faif]
I. 1. малка флейта за военна музика
drum and FIFE band военна музика
2. свирач на такава флейта, флейтист
II. v свиря/изсвирвам на флейта

fifer ['faifə]
вж. fife

fifteen ['fifti:n]
1. петнадесет
2. сn. отбор по ръгби

fifteenth ['fif'ti:nθ]
a петнадесети
П. n една петнадесета

fifth [fifθ]
I. a пети
II. 1. една пета
2. муз. квинта

fiftieth ['fiftiəθ]
I. a петдесети
II. n една петдесета

fifty ['fifti]
n петдесет
to go FIFTY-FIFTY, to do a deal on a FIFTY-FIFTY basis деля наполовина/наравно
a FIFTY-FIFTY chance петдесет на сто вероятност

fifty-fifty a по половина, едно към едно

fig [fig]
I. n смокиня (плодът и дървото) (Ficus carica)
II. 1. n разг. облекло, премяна, тоалет
in full FIG пременен, нагизден, наконтен, официално облечен
2. състояние, настроение
in fine/good FIG в добра форма
III. 1. пременявам, нагиздям (често с out, up)
2. тимаря (кон)
3. sl. стимулирам (кон) с допинг

fight [fait]
I. 1. боря се, бия се, сражавам се, водя борба (с, срещу, против)
to FIGHT (against, with) the enemy боря се с неприятеля
to FIGHT against disease боря се срещу болестите
to FIGHT a battle участвувам в сражение
to FIGHT someone's battle вземам страната на някого
to FIGHT a good fight сражавам се добре
to FIGHT the good fight боря се за добро дело
to FIGHT one's way пробивам си път с мъка
to FIGHT an action (at law) защищавам се пред съда, отстоявам исканията си пред съда
to FIGHT a point защищавам/отстоявам факт/принцип и пр., споря върху даден въпрос
an army FIGHTs on its belly празна раница не пази граница
2. управлявам, направлявам (кораб, войска при сражение)
3. насъсквам за борба (кучета, петли и пр.)
fight back съпротивлявам се
fight down побеждавам, надвивам, превъзмогвам
fight off отблъсквам (неприятел), боря се срещу, надвивам (на болест)
fight out боря се/сражавам се докрай
to FIGHT it out боря се докрай, решавам с борба
II. 1. борба, бой, битка, сражение, борене, спор
to have a hard FIGHT to с мъка успявам да
to make a FIGHT of it, to put up a FIGHT съпротивлявам се
2. борчески дух, желание за борба, умение да се бори човек
to show FIGHT показвам желание за борба, показвам си ноктите, съпротивлявам се, не се предавам
this took all the FIGHT out of him това го накара да изгуби всякакво желание за борба, това сломи борческия му дух

fighter ['faitə]
1. борец, боец
2. ав. боен самолет, изтребител

fighting ['faitiŋ]
1. борчески, боек, боен, боеви
2. готов за борба
to be on FIGHTING terms на нож сме
FIGHTING drunk пиян и готов да се бие
FIGHTING chance изглед/възможност за успех в много трудна задача/положение

fighting cock ['faitiŋkɔk]
n петел за борба

fighting-fit ['faitiŋ'fit]
a в отлична форма

fighting fund ['faitiŋfʌnd]
n фонд за борба за дадена кауза

fig-leaf ['figli:f]
1. смокинов лист (и изк.)
2. прен. прикритие, параван

figment ['figmənt]
n измислица, плод на въображението/фантазията

figuration [figju'reiʃn]
1. оформяне (на идея)
2. форма, очертание, контур, силует
3. символично представяне, алегория
4. украсяване с фигури
5. муз. украшение

figurative ['figjurətiv]
1. преносен (за значение, употреба на дума и пр.)
2. метафоричен, символичен, образен (за стил), изпълнен с метафори
FIGURATIVE writer писател, който обича метафорите
3. изобразяващ символично/метафорично
4. изобразителен, пластичен

figurativeness ['figjurətivnis]
n метафоричност, символичност, образност

figure ['figə]
I. 1. фигура, човек, тяло, телосложение, външен вид, образ, облик
in FIGURE по телосложение
fine FIGURE of a man хубав/представителен мъж
to cut/make a (brilliant) FIGURE правя силно впечатление, блестя, играя важна роля
to cut a poor/sorry FIGURE жалък съм, не правя никакво впечатление
to cut no FIGURE ам. нямам значение, не важа
person of FIGURE забележителен човек
2. личност, деец
public FIGURE общественик
3. изк. изображение (ни човешка и пр. фигура), образ, фигура, статуя
4. фигура, илюстрация, чертеж, диаграма и пр. (в книга и пр.)
5. геом. фигура, тяло
6. фигура (при танц, кънки)
to cut FIGUREs правя фигури (с кънки)
7. десен (на плат)
8. цифра, число, сума, цена
рl смятане, аритметика
to be quick/smart at FIGUREs умея да смятам, бива ме по аритметика
double FIGUREs двуцифрени числа
his income runs into four/five, etc. FIGUREs доходът му e с хиляди/десетки хиляди и пр
9. лит. реторична фигура, преносен израз, метафора
сравнение (и FIGURE of speech)
10. муз. мотив
II. v l. рисувам, изобразявам, представям графически, чертая, начертавам
обик. pass украсявам с фигури, десенирам
2. представям си, въобразявам си (to oneself)
3. означавам с цифри, (пре) смятам, изчислявам
4. фигурирам, съм, участвувам, явявам се
5. ам. мисля, смятам, преценявам
6. муз. шифрирам (бас)
that/it FIGUREs aм. разг. ясно, така е, вероятно
figure on разчитам на
they FIGUREd on your arriving early разчитаха, че ще пристигнете рано
figure out пресмятам, изчислявам
възлизам (at на), измислям, намислям, разбирам, проумявам

figure-dance ['figəda:ns]
n танц с фигури

figure-head ['figəhed]
1. изображение на (човешка) фигура на носа на кораб
2. прен. фигурант

figurine ['figjuri:n]
n статуетка, малка скулптурна група от теракота

filagree ['filəgri:]
вж. filigree

filament ['filəmənt]
1. влакно, влакънце (и анат., бот), дръжка на тичинка, нишка, жичка
2. ел. нажежаема жичка

filamentary [filə'mentəri]
a с/от влакна/жилки, влакновиден, нишковиден, влакнест

filamented ['filəmentid]
a влакнест, с влакна/жилки/нишки

filamentous [filə'mentəs]
a влакновиден, нишковиден

filatory ['filətəri]
n предачна машина

filature ['filətʃə]
n (машина/фабрика за) точене на сурова коприна

filbert ['filbət]
1. цариградски лешник (Corylus maxima)
2. леска (Corylus)

filch [filtʃ]
v крада, открадвам, задигам, замъквам

file [fail]
I. 1. пила
2. разг. хитрец
it needs the FILE прен. има нужда от изглаждане
II. 1. пиля, изпилявам
2. прен. изглаждам, обработвам
III. 1. папка, дело, архива, картотека, списък
2. досие
IV. 1. регистрирам, картотекирам, нареждам/пазя в архива
2. подавам (молба и пр.)
3. изпращам (дописка) във вестник
V. 1. редица (един зад друг)
in single/Indian FILE в индийска нишка
2. шах вертикална редица квадрати
VI. v марширувам/вървя в колона, дефилирам
file away отминаваме в редици
file in влизаме/точим се един по един
file off-file away
file out излизаме/източваме се един по един
file past дефилирам край

file-card ['failka:d]
n фиш

file-clerk ['failkla:k]
n архивар, картотекар

file-copy ['failkɔpi]
n екземляр за архивата, архивен екземпляр

file-fish ['failfiʃ]
n риба трион (Balistada)

filemot ['filimət]
a ръждивокафяв, жълтеникавокафяв

filer ['failə]
1. регистратор, архивар
2. класъор, шкаф/чекмедже и пр. за папки/фишове

filet ['fi:lei]
n филе

filial ['filiəl]
a синовен, на дъщеря, сроден (като син, дъщеря)

filiation [,fili'eiʃn]
1. състояние/положение на син/дъщеря, синовно отношение
2. произход, родство
3. прен. клон, издънка, клон, филиал
4. юр. присъждане/установяване на бащинство (на незаконородено дете)

filibuster ['filibʌstə]
I. n ам. пол. обструктор
II. v ам. пол. правя обструкции

filibusterer [,fili'bʌstərə]
n ам. пол. обструктор

filigree ['filigri:]
1. филигран
2. изделие с ажурен/нежен строеж
3. прен. нежно творение на фантазията

filigreed ['filigri:d]
a украсен с филигран

filing ['failiŋ]
I. 1. пилене, изпиляване
2. pl стърготини (от изпиляване)
II. n регистриране, класиране, картотекиране

filing-cabinet ['failiŋ,kæbinit]
n класъор, шкаф/чекмедже и пр. за папки/фишове и пр

filing-case ['failiŋ,keis]
n папка

filings n pl метални стърготини

Filipino [,fili'pi:nou]
n исп. филипинец

fill [fil]
I. 1. пълня (се), напълвам (се), изпълвам (се) (with с)
2. запълвам, натъпквам
пломбирам (зъб) (with с), насищам (за храна), насищам се, ам. попълвам се (за бройка), ам. затлачвам, запълвам (канал и пр.)
изпълвам (пространство), to FILL (in, up) one's time запълвам си времето
3. заемам (място, служба), назначавам (на вакантно място)
4. ам. изпълнявам (поръчка, рецепта), отговарям на (изисквания)
5. наливам (into)
6. мор. надувам се, издувам се (за платна)
fill in затъпквам, натъпквам, запълням, напълвам (трап и пр.), зазиждам (врата и пр.), попълвам (празнина, формуляр и пр.)
разг. временно замествам (for), запълвам (време с дадена работа), осведомявам, разказвам подробно
his friends FILL-ed him in on the latest news приятелите му подробно му разправиха последните новини
fill out напълням (се), надувам (се), закръглям (се), напълнявам, закръглям се, разширявам, допълвам
fill up пълня (се) догоре, напълвам (се), препълвам (се), претъпквам (се)
to FILL up with petrol наливам си достатъчно бензин
fill in
II. 1. достатъчно/необходимо количество, предостатъчно количество, едно пълнене
a FILL of tobacco тютюн за една пула, една лула тютюн
2. ситост, насита
to eat/drink one's FILL наяждам се/напивам се до насита
to have one's FILL of playing/talking наигравам се/наприказвам се
to have one's FILL of pleasures насищам се на удоволствия

filled [fild]
1. с примес
FILLED cotton чиришлия платно
2. в съчет. пълен с
water FILLED пълен с вода

filler ['filə]
1. пълнач, пълнител, пълначка
2. пълнеж (който придава дадено качество)
3. заряд (на снаряд)

fillet ['filit]
I. 1. панделка, лента (за коса), превръзка, ивица
2. филе (от месо, риба), рибица
3. арх. ивица, корниз
4. текст. ива
5. тех. надебеление, длаб, жлеб, вдлъбнатина
II. 1. връзвам с панделка/лента и пр
2. нарязвам (месо, риба) на резени за готвене

filling ['filiŋ]
1. пълнеж, плънка
2. пломба (на зъб)

filling-station ['filiŋ,steiʃn]
n авт. бензиностанция, сервиз

fillip ['filip]
I. 1. леко чукване/перване с пръст
2. тласък, подтик, стимул, импулс
to give a FILLIP to давам подтик на, подтиквам, импулсирам, раздвижвам, активизирам
3. дреболия
II. 1. чуквам леко/первам с пръст
2. тласкам, подтиквам, стимулирам, импулсирам, активизирам, раздвижвам

fillister ['filistə]
1. n тех. фалц, дълбей, жлеб
2. фалцовник

filly ['fili]
n млада кобила, разг. прен. живо, разпуснато момиче/млада жена

film [film]
I. 1. тънък/лек пласт/слой, тънка/лека покривка, було, воал, корица, кожица, ципица, потъмняване, мъглявина, мъглявост, лека мъгла, мъглица
eyes coated with the FILMof death изцъклени очи
2. нишчица, жилчица, жичка
3. фот. филм
4. кино филм
рl кино, кинематография
news/topical FILM филмов репортаж, кинопреглед
to take/shoot a FILM снемам филм
to act for the FILMs киноартист съм
5. attr кино-, филмов
FILM fan кинолюбител
FILM peoplle кинодейци
to have a FILM face фотогеничен съм
II. 1. покривам (се) с тънък слой/пласт, замъглявам (се), потъмнявам
2. филмирам, екранизирам, снемам (роман, пиеса) на филм
3. подходящ съм за филмиране (за сцена)
to FILM well фотогеничен съм

filmable ['filməbl]
a подходящ/добър за филмиране

filmcard ['filmka:d]
n микрофиш

filmdom ['filmdəm]
n кинодейци, свят на киното, филмов свят

filmic ['filmik]
a филмов (за изкуство, артист и пр.)

filminess ['filminis]
1. мъглявост, замъгленост
2. лекота, ефирност

filmland ['filmlænd]
вж. filmdom

filmmaker ['film,meikə]
n ам. кинодеец

filmsetting ['film,setiŋ]
n ам. печ. фототипия

filmstrip ['filmstrip]
1. n диафилм
2. v покривам (се) с ципа, филмирам

filmy ['filmi]
a мъгляв, замъглен, обвит/забулен в мъгла

filter ['filtə]
I. n филтър, цед (ил) ка
II. 1. филтрирам, прецеждам, пречиствам (често с out)
2. изцеждам се, прецеждам се, оцеждам се
прониквам (често с through)
3. прен. постепенно се разчувам
ам. постепенно влизаме на малки групи (за хора) (into)
4. авт. постепенно влизаме в поток от коли, движа се/следвам определената от стрелката посока

filterable ['filtərəbl]
a податлив на филтриране/прецеждане

filter-bed ['filtəbed]
n резервоар за пречистване/филтриране на вода

filter-paper ['filtə,peipə]
n филтърна хартия

filter-tip ['filtətip]
n цигара с филтър

filter-tipped a сфилтър (за цигара)

filth [filθ]
1. мръсотия, нечистотия, кир
2. разврат, неприлични думи/предложения, цинизми, мръсотии

filthiness ['filθinis]
вж. filth

filthy ['filθi]
1. (много) мръсен, кирлив, гаден, отвратителен
2. развратен, порочен, неприличен, циничен, порнографски

filtrable ['filtrəbl]
вж. filterable

filtrate ['filtreit]
I. n филтрирана течност, филтрат
II. v филтрирам

filtration [fil'treiʃn]
n филтриране, прецеждане, пречистване

fin [fin]
I. 1. зоол. перка (на риба), плавник (на кит и пр.)
2. ав. вертикален стабилизатор, тех. ребро (на радиатор)
3. sl. ръка
4. ам. sl. банкнота от 5 долара
II. 1. отрязвам перките (на риба)
2. пляскам във водата с перки, плувам под вода
3. тех. поставям ребра (на радиатор)

finable ['fainəbl]
I. a подлежащ на глоба
II. a който може да се избистри/пречисти (за течност)

finagle [fi'neigl]
v измъквам, придобивам с измама/по нечестен начин

final ['fainl]
I. 1. последен, краен, заключителен
2. окончателен, решаващ, категоричен
безвъзвратен. is that FINAL? това ли е последната ви дума? това окончателно ли е? FINAL process юр. изпълнение, екзекуция
3. грам. за цел (за подчинено изречение)
II. 1. cn. финал
2. последен изпит
3. муз. финал (на песен)

finale [fi'na:li]
1. муз. финал, заключение
2. заключение, край, заключителна сцена

finalist ['fainəlist]
n сп. финалист, участник във финални състезания

finality [fai'næliti]
1. окончателност, решителност, безвъзвратност
2. край, завършък, завършеност, окончателно уреждане, последно/решително изказване

finalize ['fainəlaiz]
1. довършвам окончателно, доизкусурявам, представям в окончателен вид
2. ам. одобрявам (окончателно документ и пр.)

finally ['fainəli]
1. накрая, в заключение
2. окончателно, напълно, безвъзвратно

finance [fai'næns]
I. 1. финанси (наука)
2. рl финанси (на държава, предприятие), бюджет
3. ам. набавяне на средства/капитал
4. рl парични средства
II. 1. финансирам, поддържам парично
2. ам. продавам на кредит

financial [fai'nænʃl]
a финансов, паричен, бюджетен
FINANCIAL statement баланс
the FINANCIAL world финансистите

financialist [fai'nænʃəlist]
вж. financier

financier [fai'nænsiə]
I. n финансист
II. 1. занимавам се с финансови операции
2. изигравам

financing [fai'nænsiŋ]
n финансиране, парични средства

finch [fintʃ]
n зоол. сипка (Fringilla)

find [faind]
I. 1. намирам, откривам, виждам, срещам, попадам на, натъквам се на, заварвам, сварвам
he is not to be found няма го никакъв
I couldn't FIND it in my heart to не можах/сърце не ми даде да
2. намирам, смятам, узнавам, убеждавам се, установявам, стигам до заключение, юр. признавам
I FIND it necessary to смятам за необходимо да, виждам се принуден да
I FIND it impossible to невъзможно ми е да
to FIND for someone юр. произнасям присъда в полза на някого
it was found that установи се, че
3. снабдявам (in, with с)
they found him in clothes снабдиха го с дрехи
wages 20 USD, all found надница 20 долара с храна, квартира и пр.
to FIND vent in намирам израз в, изразявам се в (за чувства и пр.)
find out разбирам, откривам, разкривам, хващам, улавям (в грешка, лъжа и пр.), разбирам какво представлява (някой)
II. n находка (археологическа и пр.) (и прен.)

findable ['faindəbl]
a откриваем, установим

finder ['faində]
1. човек, който е намерил нещо
2. опт. визъор
3. тех. приемник
FINDERs keepers което съм намерил, си е мое

finding ['faindiŋ]
1. откриване, намиране, нещо намерено
2. снабдяване
3. юр. съдебно решение, заключение, извод
обик. pl данни
4. рl принадлежности

fine [fain]
I. 1. глоба
2. капаро
II. v глобявам, налагам глоба на
III. 1. тънък (и прен.), фин, деликатен, изящен, изтънчен
2. тънък, остър, заострен, изострен
3. дребен, ситен (за прах, брашно, дъжд, шрифт)
4. рядък, неконцентриран (за газ и пр.)
5. чист (за злато), рафиниран, пречистен, без примес
6. хубав, чудесен, доблестен, внушителен, представителен, величествен, добре сложен, напет, елегантен
7. хубав, добър, отличен, прекрасен (и ирон.)
you are a FINE fellow! и ти си един! a FINE thing, indeed! и таз хубава/добра
8. хубав, светъл, сух, слънчев, чудесен (за време), здрав (за климат)
9. остър, тънък, проницателен (за ум)
10. елегантен, изтънчен (често неодобр.), натруфен
IV. 1. вж. finely
2. едва, за малко не
to cat it FINE едва успявам/сварвам
V. 1. избистрям (се), пречиствам (се), рафинирам (често с down, off)
2. изтънявам (често с away, down, off)
3. намалявам (се)

fine-darn ['fain,da:n]
v замрежвам/репризирам така, че да не личи (нещо скъсано)

fine-draw ['fain,drɔ:]
1. замрежвам грижливо (цепнат плат)
2. изтънявам, източвам (жица и пр.)
3. разсъждавам проницателно, умувам

fine-looking ['fain,lukiŋ]
a хубав, личен, напет

finely ['fainli]
1. отлично, чудесно, прекрасно
2. прецизно, с голяма точност
3. ситно, фино (за смляно брашно и пр.)

fineness ['fainnis]
1. тънкост, финес, деликатност, изтънченост
2. острота, заостреност, изостреност
3. чистота, пречистеност, рафинираност (на благородни метали)
4. хубост, напетост, елегантност
5. острота, проницателност
6. предвзетост, натруфеност

finery ['fainəri]
I. 1. премяна, труфила
2. метал. полиране
3. цех за полиране
II. n пещ за рафиниране на желязо и стомана

fine-spoken [,fain'spoukən]
a красноречив

fine-spun [,fain'spʌn]
1. тънко изпреден (за нишка, конец)
2. прен. добре сметнат, уйдурдисан

finesse [fi'nes]
I. 1. фина изработка
2. умело действие/постъпка
3. хитрост
4. карта импас
II. 1. действувам/постъпвам умело/хитро, хитрувам
2. карти правя импас

fin-footed ['fin,futid]
вж. web-footed

finger ['fiŋgə]
I. 1. пръст (на ръката)
2. пръст (количество, мярка)
a FINGER of bread резенче хляб
3. резе, мандало
4. стрелка (и на часовник), показател
5. тех. палец, щифт
to dip/put one's FINGERs in намесвам се, пъхам си носа/гагата в
done by the FINGER of God пръст божи
to give someone the FINGER измамвам/разочаровам някого
to have a fine FINGER бива ме за вземане на подкупи
I forbid you to lay a FINGER on him забранявам ти да го докоснеш дори с пръст/да го удариш
to put/lay one's FINGER on напипвам, установявам
my little FINGER told me едно птиче ми каза
to turn/twist/wind round one's little FINGER правя (с някого), каквото си ща, въртя (някого) на малкия си пръст
to twist one's FINGERs чупя пръсти
II. 1. пипам с пръсти, въртя в ръцете си, пипам, опипвам, бърникам
2. муз. свиря (на инструмент), означавам/прилагам апликатура
3. задигам, покрадвам, пипам
4. вземам подкуп, вземам/давам незаконно

finger-alphabet ['fiŋgə,ælfəbet]
n азбука за глухонеми

fingerboard ['fiŋgəbɔ:d]
n гриф (на струнен инструмент), клавиатура

fingerbowl ['fingəboul]
n купичка за изплакване нa пръстите (след ядене на плодове и пр.)

finger-ends ['fiŋgərendz]
n pl краища на пръсти
to one's FINGER-ENDS от глава до пети
to have at one's FINGER-ENDS зная на пръсти, владея/познавам основно

finger-flower ['fiŋgə,flauə]
n бот. червен напръстник (Digitalis purpura)

finger-glass [fiŋgə,gla:s]
вж. fingerbowl

finger-hole ['fiŋgə,houl]
n дупка, клапа (на духов инструмент)

fingering ['fiŋgəriŋ]
I. 1. пипане с пръсти, деликатна работа (вършена с пръсти)
2. муз. свирене (на инструмент), апликатура, пръстовка
II. n тънка прежда за чорапи

finger-language ['fiŋgə,længwidʒ]
вж. finger-alphabet

finger-mark ['fiŋgəma:k]
I. n петно от пръст
II. v цапам с мръсни пръсти

fingernail ['fingəneil]
n нокът (на ръцете)

fingerplate ['fiŋgəpleit]
n шилд на брава (който я предпазва от изцапване)

fingerpost ['fiŋgəpoust]
n стълб с пътекопоказател

fingerprint ['fingəprint]
I. n отпечатък от пръсти, дактилоскопичен отпечатък
II. v вземам отпечатъци от пръсти

fingerstall ['fiŋgəstɔ:l]
n кожен/гумен предпазител за пръст

fingertip ['fiŋgətip]
n край/връх на пръст
to have at one's FINGERTIPs вж. finger-ends

finical ['finikl]
1. придирчив, дребнав, твърде взискателен, педантичен, формалистичен
2. фино/педантично изработен, дребен, претрупан

finicality [,fini'kæliti]
1. придирчивост, взискателност, дребнавост, педантичност, формализъм
2. детайлираност, претрупаност

finicalness ['finiklnis]
1. придирчивост, взискателност, дребнавост, педантичност, формализъм
2. детайлираност, претрупаност

finicking ['finikiŋ]
вж. finical

finis ['fainis]
n край

finish ['finiʃ]
I. 1. свършвам (се), изкарвам (докрай)
завършвам (и с ger)
2. довършвам, дотъкмявам
усъвършенствувам, доизкусурявам (и с off)
3. до (из) яждам, (до) изпивам
изчитам, дочитам, прочитам (и с up)
4. довършвам, убивам, ликвидирам, виждам сметката на
преуморявам, изтощавам (и с off), претупвам
5. преставам, прекъсвам, спирам, преустановявам, секвам (и с ger)
6. свършвам се, изминавам, изтичам
7. сп. финиширам
finish off довършвам, изкарвам
(до) убивам, ликвидирам. finish up довършвам, изкарвам, свършвам, завършвам
II. 1. довършване, дотъкмяване, оглаждане, завършеност
to lack FINISH незавършен/недоизкаран съм, недодялан съм, нямам завършен вид
2. последен слой боя/мазилка, стр. лустро, гланц, текст, апретура
a dull FINISH матова повърхност
3. сп. финиш, край на състезание

finished ['finiʃt]
a завършен, в завършен вид, изкаран докрай, оформен, доизкусурен, съвършен, отличен
FINISHED manners изискани/изтънчени обноски
FINISHED gentleman същински джентълмен
I am FINISHED с мен е свършено

finisher ['finiʃə]
1. човек, който свършва (нещо)
2. текст. апретурист
3. механизъм/работник, извършващ последната обработка
4. съкрушителен удар, решителен довод

finishing ['finiʃiŋ]
I. a краен, последен, окончателен, заключителен
FINISHING-coat последен слой боя/мазилка
FINISHING stroke муз. заключителен акорд
II. n дообработване, последна обработка, изпълнение, апретура

finishing school ['finiʃiŋ,sku:l]
n девическо училище, подготвящо за светски живот

finite ['fainait]
1. определен, ограничен, с граници/предели
2. грам. финитен, личен (за глагол)

finitely ['fainaitli]
adv в ограничени рамки

fink [fiŋk]
I. 1. стачкоизменник, доносник (на работодател)
2. неприятен тип/личност
II. 1. доноснича
2. ам. напълно се провалям (out)
3. ам. измъквам се
отдръпвам се (out)

Finland n Финландия

Finn [fin]
n финладнец

finnic ['finik]
I. a фински (u за езика)
II. n фински език/езици

Finnish ['finiʃ]
I. 1. a фински
2. n фински език
II. 1. a финландски
2. n финландски език

finno-ugrian [,finou'ju:griən]
a угрофински

finno-ugric [,finou'ju:gric]
a угрофински

finny ['fini]
1. с перки, подобен на перка
2. богат на/изобилствуващ с риба

fiord [fjɔ:d]
n фиорд

fir [fə:]
1. бот. ела (Abies)
2. елово дърво, чам

fir-cone ['fə:koun]
n шишарка

fire ['faiə]
I. 1. огън, печка
open FIRE огън в огнище
2. пожар
to be on FIRE горя, пламнал съм, в пламъци съм, прен. във възбудено състояние съм
to catch/take FIRE запалвам се, пламвам (и прен.), развълнувам се, възбуждам се
3. огън, треска, възпаление
4. блясък (и на диамант)
5. жар, пламък, увлечение, въодушевление, възторг, устрем, живост на въображението, вдъхновсние
6. воен. огън, стрелба, обстрелване
under FIRE под огън, обстрелван, прен. критикуван, нападнат
FIRE and brimstone адски мъки
int по дяволите! one FIRE drives out another клин клин избива
to blow the FIRE разпалвам, подклаждам омраза и пр.
to get on like a house on FIRE напредвам с гигантски крачки, отлично се погаждам с
to set the Thames on FIRE извършвам нешо необикновено, смайвам света, много съм даровит/способен
II. 1. паля, запалвам (се), подпалвам (се)
2. пламвам, възпламенявам (се), запалвам (се)
3. прен. избухвам, разгорещявам (се), развълнувам (се), възбуждам (се)
раздразвам се, разсърдвам се (често с up)
4. пека (тухли, грънци), суша (чай, тютюн)
5. зачервявам се, почервенявам, изчервявам се
6. стрелям, давам изстрел, гърмя, гръмвам по (at, on, upon), хвърлям, мятам, взривявам (мина)
FIRE! воен. огън
7. изпъждам, разг. уволнявам, изхвърлям
8. прен. говоря бързо като картечница, нападам словесно
fire away стрелям непрекъснато, почвам
FIRE away! хайде, говори!
fire off гръмвам, пуквам, изгърмявам, изстрелвам, изтърсвам (забележка и пр.) бързо/едно след друго

fire-alarm ['faiərə,la:m]
1. тревога за пожар
2. автоматичен сигнал за пожар

fire-arm ['faiəra:m]
n обик. рl огнестрелно оръжие

fireball ['faiəbɔ:l]
1. астр. голям метеор
2. метеор. кълбовидна мълния
3. воен. осветителен/запалителен снаряд
4. (силно светещ облак при) ядрена експлозия
5. ам. много енергичен човек

fire-balloon ['faiəbə,lu:n]
1. балон, напълнен с топъл въздух
2. балон с фойерверки

fire-bomb n запалителна бомба

firebox ['faiəbɔks]
n огнище, пещ, тех. огнева камера

firebrand ['faiəbrænd]
1. главня
2. подстрекател, агитатор, луда глава

firebreak ['faiəbreik]
n ивица изорана/разчистена земя (като средство за ограничаване на горски и пр. пожар)

firebrick ['faiəbrik]
n огнеупорна тухла

fire-brigade ['faiəbri,geid]
n противопожарна служба

firebug ['faiəbʌg]
1. зоол. светулка (сем. Lampyridae)
2. ам. подпалвач

fireclay ['faiəklei]
n огнеупорна глина

fire-cock n пожарен кран

fire-control ['faiəkən,troul]
1. воен. управление на огъня
2. борба с горски пожари
3. тех. регулиране на горенето

fire-cracker ['faiə,krækə]
n фишек

firedamp ['faiədæmp]
n гризу, рудничен газ

fire department ['faiədi,partmənt]
1. n ам. fire-brigade
2. the FIRE DEPARTMENT пожарникарите

firedog ['faiədɔg]
вж. andiron

fire-drill ['faiədril]
n упражнения по противопожарна охрана

fire-eater ['faiər,i:tə]
1. фокусник, който гълта огън
2. свадлив/заядлив човек, кавгаджия

fire-engine ['faiər,endʒin]
n пожарникарска/противопожарна кола

fire-escape ['faiəri,skeip]
n желязна стълба (по външна стена на сграда) за използуване при пожар

fire-extinguisher ['faiərik,stiŋwiʃə]
n пожарогасител

fire-fighter ['faiə,faitə]
n пожарникар

fire-fly ['faiəflai]
вж. fire-bug

fire-grate ['faiəgreit]
n тех. скара

fireguard ['faiəga:d]
n предпазна решетка (пред камина)

fire-hose ['faiəhouz]
n пожарникарски маркуч

firehouse ['faiəhaus]
n ам. противопожарна охрана (сграда)

fire-insurance ['faiərinʃuərəns]
n осигуряване/застраховка срещу пожар

fire-irons ['faiər,aiənz]
n pl прибори за камина (ръжен, маша, лопата)

firelight ['faiəlait]
n светлина от камина

firelighter ['faiə,laitə]
n подпалки, трески

firelock ['faiəlɔk]
n кремъклийка

fireman ['faiəmən]
1. пожарникар
2. огняр (и ам. воен. мор.)
3. надзирател (в мина)

fire-office ['faiər,ɔfis]
n дружество за осигуровка срещу пожар

fire-pan ['faiəpæn]
1. мангал
2. воен. експлозивна камера (на оръжие)

fireplace ['faiəpleis]
n камина, огнище

fire-plug ['faiəplʌg]
n пожарен кран, хидрант

fire-policy ['faiə,pɔlisi]
n осигурителна полица срещу пожар

fire-pot ['faiəpɔt]
1. огнище, пещ
2. горнило

fireproofe ['faiəpru:f]
a огнеупорен
v правя огнеупорен

fireproofing ['faiə,pru:fiŋ]
n огнеустойчив/огнеупорен материал

fire-raiser ['faiə,reizə]
n подпалвач

fire-raising ['faiə,reiziŋ]
n палеж

fire risk ['faiərisk]
n риск от пожар

fire-screen ['faiəskri:n]
n предпазна решетка, параван (пред камина)

fire ship ['faiəʃip]
n ист. брандер

fireside ['faiəsaid]
I. 1. място около камината
by the FIRESIDE край камината/огнището/огъня
2. домашно огнище, семеен живот
II. a домашен, интимен, неофициален
FIRESIDE talk ам. пол. неофициален разговор, беседа (на високопоставено лице по телевизията, радиото)

fire-station ['faiə,steiʃn]
вж. firehouse

Firestone ['faiəstoun]
1. огнеупорен камък
2. кремък (като средство за палене на огън)
3. железен пирит

fire-walk ['faiəwɔ:k]
v ходя бос върху нажежени камъни/пепел

fire-walker ['faiə,wɔ:kə]
n нестинар, нестинарка

fire warden ['faiə,wɔ:dn]
1. ам. длъжностно лице по опазването на горите от пожари
2. старши отговорник на гражданската отбрана по предпазване от пожари (при бомбардировки)

fire-watcher ['faiə,wɔtʃə]
n член на гражданската отбрана, който сигнализира за избухнали пожари (при бомбардировки)

fire-water ['faiə,wɔ:tə]
n разг. спиртни напитки

firewood ['faiəwud]
n дърва за горене

firework ['faiəwə:k]
1. фейерверк
2. рl прен. блестящо остроумие, духовитост, изблик на гняв
to let off FIREWORKs пускам фейерверки, прен. държа празни високопарни речи, разг. разтягам локуми

fireworker ['faiə,wə:kə]
n пиротехник

fire-worship ['faiə,wə:ʃip]
n огнепоклонничество

firing ['faiəriŋ]
1. стрелба, стреляне
2. гориво, топливо, огрев
3. палене (на печка и пр.)
4. отопление
5. печене (на тухли и пр.)
6. дамгосване
7. мин. запалване на фитил

firing line ['faiəriŋlain]
n воен. огнева/бойна линия

firing party ['faiəriŋ,pa:ti]
n команда, определена за отдаванe на почести при погребение/извършване на екзекуция

firing-pin ['faiəriŋpin]
n воен. ударник

firing-squad ['faiəriŋskwɔd]
вж. firing party

firkin n каче (вместимост около 40 л)

firm [fə:m]
I. 1. фирма, търговска къща, предприятие
2. име на фирма
II. 1. твърд, корав, сбит, стегнат, плътен
FIRM ground суша
to be on FIRM ground стъпил съм на сигурна почва, чувствувам се сигурен
2. устойчив, издръжлив, непоколебим, солиден, стабилен, постоянен, траен, твърд (за цени)
3. твърд, строг, решителен, категоричен, уверен, енергичен (за глас, вървеж)
III. adv твърдо, здраво
IV. v втвърдявам (се), вкоравявам (се), сбивам (се), уплътнявам (се), закрепвам здраво

firmament ['fə:məmənt]
n небесната твърд

firman [fə:'ma:n]
n перс. ист. ферман, султански указ

firmly ['fə:mli]
1. твърдо, здраво, солидно
2. решително, строго, категорично

firmness ['fə:mnis]
1. твърдост, коравост, стегнатост, сбитост, плътност
2. устойчивост, издръжливост, непоколебимост, стабилиост, постоянство, неизменност, трайност
3. решителност, строгост

firn [fə:n]
n фирн

fir-needle ['fə:,ni:dl]
n елова игла

first [fə:st]
I. a пръв, първи (по време, ред и значение)
to come in FIRST сп. пръв съм, пристигам пръв, спечелвам състезанието
he was the FIRST to go той си отиде пръв
FIRST come, FIRST served който превари, той натовари
head FIRST с главата напред/надолу
II. 1. начало
at FIRST отначало, първоначално
from the FIRST от самото начало
from FIRST to last от начало до край, през цялото време, изцяло, общо
2. the FIRST първи, първо число (на месеца)
3. най-висока бележка (на изпит), най-високо класиране (в състезание)
to take/get a FIRST получавам отлична диплома, бивам класиран между първите
4. муз. най-висока/водеща партия/глас, най-важен/водещ инструмент
5. рl първокачествена стока
6. рl първи (най-ранни) зеленчуци/плодове
III. 1. отначало, най-напред, за първи път
FIRST and last от начало до край, изцяло, общо взето
FIRST or last рано или късно
FIRST of all най-напред, за първи път
2. първо
FIRST and foremost преди всичко (друго), на първо място, първо на първо
3. преди това
I have many things to do FIRST имам да върша много неща преди това
4. разг. по-скоро (предпочитание)
he said he would die FIRST той каза, че по-скоро би умрял/предпочита да умре, отколкото да направи това

first-aid [,fə:st'eid]
n първа/бърза помощ

firstborn ['fə:stbɔ:n]
a първороден
П. n първороден син/дъщеря

first cause ['fə:st'kɔ:z]
n първопричина

first-class [,fə:st'kla:s]
I. a първокласен, първокачествен, първостепенен, отличен, превъзходен
II. 1. отлично, превъзходно
2. to travel FIRST-CLASS пътувам в първа класа
III. 1. първа категория, по-високо таксувана поща (писма и пр. за разлика от печатни произведения)
2. първа класа (в превозно средство)

first-floor [,fə:st'flɔ:]
1. първи етаж
2. ом. партер, приземен етаж
3. attr който се намира на първия етаж
aм. приземен, който се намира на партера/на приземния етаж

first-fruits ['fə:stfru:ts]
n pl първи плодове, прен. първи резултати/последици

first-hand [,fə:st'hænd]
I. a получен направо, непосредствено, от първа ръка, от първоизточника (за сведения и пр.)
II. adv направо, непосредствено
at FIRST-HAND от първа ръка, от непосредствен опит

first lady [,fə:st'leidi]
n ом. съпругата на президента на Съединените американски щати

firstling ['fə:stliŋ]
1. първата рожба на домашно животно
2. обик. рl първи плодове, прен. първи резултати/последици

firstlings n pl първи плодове

firstly [fə:stli]
adv първо, на първо място, най-напред

first-night [,fə:stnait]
n премиера

first-nighter [,fə:st'naitə]
n редовен посетител на премиери

first-offender [,fə:stə'fendə]
n човек, осъден за първи път

first-rate [,fə:st'reit]
I. a първокачествен, първостепенен, първокласен, първа категория, екстра
II. adv отлично, екстра

first-rater [,fə:st'reitə]
n изключителен човек

firth [fə:θ]
n тесен морски залив, лиман, устие на река

fisc [fisk]
1. държавно съкровище, хазна
2. шег. кесия, средства

fiscal ['fiskəl]
a фискален, финансов
FISCAL year отчетна година

fish [fiʃ]
I. 1. (pl fishes, fish) риба
all is FISH that comes to his net той извлича полза от всичко
to feed the FISHes нахранвам/ставам храна за рибите (удавям се) (и to be food for FISHes), страдам от морска болест
to hook/land one's FISH постигам целта си
to have other FISH to fry имам по-важна работа
to make FISH of one and flesh/fowl of another за един майка, за друг мащеха
neither FISH nor flesh (nor good red herring), neither FISH, flesh, nor fowl ни рак, ни риба
FISH and chips пържена риба с пържени картофи
2. морски животни (китове, делфини, раци, стриди)
3. разг. човек, тип, субект
big FISH голяма/важна клечка
cool FISH нахалник
dull FISH досаден/отегчителен човек
fresh FISH ам. нов арестант/затворник
loose FISH разпуснат/безпринципен човек
odd/queer/strange FISH чудак, чешит
poor FISH тъпак, нищо и никакъв човек, никаквец
4. плячка, жертва
5. the FISH (Fishes) риби (съзвездие, знак на зодиака)
6. attr риби, рибен
FISH story преувеличена история, ловджийски приказки
II. 1. (опитвам се да) ловя риба (в)
to FISH a stream/a lake ловя/опитвам се да хвана риба в поток/езеро
2. прен. разг. гледам да получа/измъкна/да се добера до (сведения и пр.) (с for)
to FISH for oneself оправям си сам работата
3. търся (под водата)
4. прен. ровя (в джоб, чанта)
5. претърсвам (for)
6. ам. използувам (лодка и пр.) при риболов
7. ам. измъквам (нещо изпод)
fish out изваждам, извличам (от водата), измъквам (от джoб), изтръгвам, опитвам се да изтръгна (тайна и пр.), улавям всичката риба в
fish up изваждам, извличам (от водата)
III. 1. тех. заякчавам, скрепявам (с накладка), подсилвам
2. съединявам с накладки, свързвам
IV. n жетон, чип

fish-ball ['fiʃbɔ:l]
n готв. кюфте от кълцана риба

fishbolt ['fiʃboult]
n тех. стегателен/стяжен болт

fish-bowl ['fiʃboul]
1. домашен аквариум
2. ам. прен. място, където човек никога не може да се усамоти

fish-cake ['fiʃkeik]
вж. fish-ball

fish-curer ['fiʃ,kjuərə]
n човек, който соли/опушва риба

fish-day ['fiʃdei]
n ден, в който се яде риба

fisher ['fiʃə]
n животно, което яде риба

fisherman ['fiʃəmən]
1. рибар, риболовец, въдичар
2. рибарски/риболовен кораб

fishery ['fiʃəri]
1. риболовство, риболов, рибарство
2. риболовен район
3. юр. право на риболов

fish-eye ['fiʃai]
n фот. свръхширокоъгълен обектив

fish-farm ['fiʃfa:m]
n рибовъдно стопанство, рибарник

fish-fork ['fiʃfɔ:k]
n (сребърна) вилица за ядене на риба

fish-garth ['fiʃga:θ]
n рибник, рибарник

fish-gig ['fiʃgig]
вж. fizgig

fish-globe ['fiʃgloub]
вж. fish-bowl

fish-glue ['fiʃglu:]
n рибен клей, желатин

fish-hawk ['fiʃhɔ:k]
n зоол. орел рибар (Pandeon haliaetus)

fish-hook ['fiʃhuk]
n въдица

fishiness ['fiʃinis]
1. подобие на риба, подобна на риба вещ
2. разг. съмнителност, несигурност

fishing ['fiʃiŋ]
I. 1. риболовство, риболов, рибарство, въдичарство
2. място, където (е позволено да) се лови риба
3. юр. право на риболов
II. a рибарски, риболовен (за лодка, мрежа, съюз)

fishing expedition ['fiʃiŋekspi,diʃn]
n прен. издирване/разпит, направен с надеждата да се намерят доказателства за престъпление

fishing-ground ['fiʃiŋgraund]
n риболовен район

fishing-rod ['fiʃiŋrɔd]
n рибарски прът

fishing-tackle ['fiʃiŋ,tækl]
n рибарски принадлежности

fish-kettle ['fiʃ,ketl]
n (дълга, овална) тенджера за варене на риба

fish-ladder ['fiʃ,lædə]
n рибни прагове

fish-meal ['fiʃmi:l]
n рибено брашно (използувано като тор и като храна за животни)

fishmonger [fiʃ,mʌŋgə]
n продавач на риба, рибар

fish-net a rмрежест (за чорапи и пр.)

fish-pond ['fiʃpɔnd]
1. рибник, рибарник
2. шег. морето

fish-pool ['fiʃpu:l]
вж. fish-pond

fish-sound ['fiʃsaund]
n плавателен мехур на риба

fish-tail ['fiʃteil]
I. 1. рибя опашка
2. предмет с формата на рибя опашка
II. v занасям се (за автомобил)

fish-way ['fiʃwei]
вж. fish-ladder

fishwife ['fiʃwaif]
n продавачка на риба

fishy ['fiʃi]
1. риби, рибен, рибешки
2. мътен, безизразен (за поглед)
3. с вкус и миризма на риба
4. пълен/изобилствуващ с риба
5. състоящ се от риба
6. sl. съмнителен, подозрителен, непочтен
FISHY tale невероятна/неправдоподобна история
there is something FISHY about it работата не е чиста

fissile ['fisail]
1. делящ се, разцепващ се
2. който се цепи на пластове, шистен

fission ['fiʃn]
I. 1. цепене, разцепване, разпукване
2. биол. деление на клетките
3. физ. разцепване/деление на атома
FISSION bomb ядрена/атомна бомба
II. деля (се), разцепвам (се), разбивам (се) на по-леки атоми

fissionable ['fiʃənəbl]
a физ. способен на ядрено деление
FISSIONABLE material ядрена материя

fissure ['fiʃə]
I. 1. цепнатина, пукнатина, пролука
2. анат. цепка
3. мед. пукнатина, цепнатина, фисура
II. v счупвам (се), разцепвам (се), разпуквам (се)

fist [fist]
I. 1. юмрук, пестник, пестница
2. разг. ръка
3. шег. почерк
4. печ. ръка
to make a good/poor FIST at/of правя сполучлив/несполучлив опит (да), нещо ми се/не ми се удава
II. 1. удрям с юмрук (по)
2. мор. боравя/работя с (мачти и пр.)

fistful ['fistful]
вж. handful

fisticuffs ['fistikʌfs]
n pl бой с юмруци
to come to FISTICUFFS сбиваме се

fist-law ['fistlɔ:]
n правото на по-силния, юмручно право, законът на джунглата

fistula ['fistjulə]
1. мед. фистула
2. зоол. дихателен отвор/тръба

fit [fit]
I. 1. припадък, пароксизъм, пристъп, атака, истерия
FIT of apoplexy апоплексия, удар
FIT of coughing пристъп на силна кашлица
in a FIT истеричен
to give someone a FIT/FITs, to throw someone into FITs потрисам, ужасявам, разядосвам, разгневявам
to throw/have a FIT изпадам в ярост/истерия, прен. припадам
2. пристъп, настроение, прищявка, каприз
FIT of energy прилив на сили
FIT of idleness момент на мързел
in a FIT of idleness като ме хване мързелът, като ме домързи
FIT of laughter луд смях
by FIT s and starts на пресекулки, откъслечно, с прекъсване
when the FIT is on him когато го прихване, когато е в настроение
II. 1. годен, подходящ, съответствуващ, удобен (for)
FIT for a king превъзходен, царски, първокачествен
FIT to eat който може да се яде
not FIT to live недостоен за живот
not FIT to be seen не за пред хора
the weather is not FIT to go out in времето не е за излизане
FIT for duty/service годен за военна служба
2. подобаващ, уместен, какъвто трябва
3. способен, квалифициран, компетентен, кадърен, достоен
he is FIT for nothing не го бива за нищо
4. здрав, як, силен, във форма
to be (bodily) FIT имам здрав организъм
to keep FIT поддържам си здравето
5. разг. готов
I walked till I was FIT to drop вървях, докато капнах
III. 1. прилягам, ставам, по мярка съм (за дреха и пр.), ставам, уйдисвам (за ключ и пр.)
the suit FITs me костюмът ми става/ми е по мярка/ми лежи добре
shoes that FIT well обувки, който са точно по мярка (на някого)
the key doesn't FIT the lock ключът не става/не уйдисва на ключалката
a door that FITs badly, a badly FITting door врата, която не се затваря добре
2. изпробвам (дреха)
правя проба, изпробвам (дреха-за шивач), to have a new coat FITted изпробвам палто (което купувам или ми шият)
3. поставям, слагам, снабдявам с
to FIT a new lock on a door поставям нова ключалка на врата
to FIT a key (to a lock) намирам ключ, който да става (на ключалка)
to FIT a lens on a camera слагам обектив на фотоапарат
to FIT a house with electric light прекарвам електричество в къща
4. отговарям/съответствувам на, в хармония съм с
to FIT the case/occasion под ходящ съм за случая
the punishment FITs the crime наказанието съответствува на престъплението
5. подготвям, тренирам, квалифицирам
to FIT oneself for a post подготвям/квалифицирам се за някаква служба
fit in слагам, вмъквам, вкарвам
намирам (място, време) (for за), нагаждам (се), приспособявам (се), отговарям, подхождам, ставам
it FITs in well with my arrangements това съвпада с плановете ми
to FIT into the pattern of в духа съм на
fit on премервам, правя проба, пробвам
fit out снабдявам, доставям, екипирам, съоръжавам, обзавеждам, сглобявам, монтирам (машина и пр.)
fit up fit out
IV. n нагласяване, нагаждане, приспособяване, прилягане, съответствие
to be a good/bad FIT стоя/лежа/прилягам/не стоя/лежа/прилягам добре
to be a tight FIT стягам (за дреха)

Fitch [fitʃ]
1. зоол. пор (Mustela putorius)
2. кожа на пор
3. твърда четка за рисуване

fitful ['fitful]
a който става/се извършва на пресекулки/с прекъсвания, променлив, спазматичен, колеблив, капризен
FITFUL gleams проблясъци
FITFUL worker човек, който работи на настроение

fitfully ['fitfuli]
adv на пресекулки

fitfulness ['fitfulnis]
n непостоянство, променливост, колебливост, капризност

fitment ['fitmənt]
1. мебел, домашна вещ, част от покъщнина (и вградена)
2. рl арматура, съоръжения, принадлежности

fitness ['fitnis]
1. годност, способност, кадърност
2. правилност, уместност, съответствие
the FITNESS of things общоприетият ред, правилният ход на нещата
3. добро здравословно състояние

fit-out ['fitaut]
1. снабдяване, набавяне, доставяне, екипиране, обзавеждане, съоръжаване
2. сглобяване, монтиране

fittage ['fitidʒ]
n разноски по обзавеждане, инсталации и пр

fitted ['fitid]
a годен, пригоден, удобен, подходящ

fitter ['fitə]
1. крояч, шивач, който прави проби и поправки
2. механик, техник, шлосер, монтъор

fitting ['fitiŋ]
I. 1. подходящ, удобен, годен, съответствуващ
2. подобаващ
II. 1. натъкмяване, нагласяване, приспособяване
2. пробване, проба, премерване
3. сглобяване, монтаж
4. рl принадлежности, прибори, инсталация
office FITTINGs канцеларско обзавеждане

fittingly ['fitiŋli]
adv подобаващо, съответно, уместно, на място

fittingness ['fitiŋnis]
n уместност

fitting-room [fitiŋrum]
n стая за проби (при шивач и пр.)

fitting-shop ['fitiŋʃəp]
n монтажна работилница

fitting-up ['fitiŋʌp]
n екипиране, съоръжаване, инсталиране

fit-up ['fitʌp]
n театр. sl. импровизирани декори и реквизити (на пътуваща трупа)

five [faiv]
1. петица, петорка
2. sl. ръка
3. fiver
4. pl пети номер (за обуща, ръкавици и пр.)

five-day week ['faivdei'wi:k]
n петдневна работна седмица

fivefold ['faivfould]
I. a петорен
II. adv петорно, пет пъти повече

five-o'clock tea [faivəklɔk'ti:]
n следобеден чай (със закуска)

fiver ['faivə]
n банкнота от пет лири/долара

fives [faivz]
n pl вид игра на топка

fivescore ['faivskɔ:]
n сто

five-star ['faivsta:]
a първокласен, първокачествен

five-year plan ['faivjiə'plæn]
n петилетка

fix [fiks]
I. 1. закрепвам (се), прикрепвам (се), заковавам, забивам, инсталирам, поставям, слагам
to FIX the blame on стоварвам вината върху
2. насаждам, втълпявам
3. спирам, насочвам (поглед, внимание) (on, upon), привличам (поглед, внимание), фиксирам (някого)
to FIX one's thoughts on мисля единствено за
4. определям, установявам, уточнявам, фиксирам (задължения и пр)
5. определям (час, място, цена), насрочвам, назначавам
on the date FIXed на определената дата
6. утаявам се, сгъстявам (се), съсирвам (се), втвърдявам (се)
7. фот., хим. фиксирам, тех. байцвам, ецвам
8. разг. поправям
to have one's car FIXed давам колата си на поправка
9. приготвям, поднасям (храна, питие)
10. sl. измамвам, изигравам, подкупвам
11. sl. връщам си го (някому)
12. sl. затварям устата (на някого), поставям на място, убивам
13. сп. уреждам си победа (в мач и пр.) с измама, подработвам
the jury had been FIXed журито беше подработено/подкупено
14. sl. инжектирам се с наркотик
15. кастрирам (животно)
16. ам. каня се да, готвя се да
fix on/upon установявам се/спирам се на, избирам
fix up разг. инсталирам, поставям, построявам
to FIX up a tent опъвам палатка, настанявам, нареждам (и прен.), оправям работата на
how are you FIXed up for tonight? какви ти ca намеренията за тази вечер, какво ще правиш тази вечер? she is FIXed up for life тя e напълно осигурена материално, разг. определям, назначавам (среща), решавам, уреждам, организирам, нагласявам
to FIX things up with someone споразумяваме се/спогаждам се с някого, оправям, поправям, регулирам, подправям, фалшифицирам, изигравам, подкупвам, ам. възстановявам, излекувам
II. 1. разг. дилема, затруднено положение, хал, дередже
2. определяне местонахождение (на самолет, кораб), радиолокация
3. sl. доза наркотик, инжекция с наркотик
4. ам. sl. подкуп

fixable ['fiksəbl]
1. който може да бъде фиксиран/закрепен
2. поправим (за предмет)

fixate ['fikseit]
1. фиксирам, закрепвам, закрепявам (се)
2. фиксирам (с поглед), впервам поглед в
3. мед. спирам емоционалното развитие на (в ранна възраст), карам/правя (някого) да страда от идея фикс

fixation [fik'seiʃn]
1. закрепяване, фиксиране, стабилизиране
2. сгъстяване, втвърдяване, замръзване, хим. превръщане на атмосферния водород в комбинации
3. мед. частично спиране на емоционалното развитие, болезнено съсредоточаване върху нещо, разг. идея фикс

fixative ['fiksətiv]
I. фот. фиксаж, фиксатив, фиксатор
II. a фиксиращ, закрепващ

fixed [fikst]
1. неподвижен, устойчив, стабилен, закован
2. постоянен, твърд (за цени), определен, установен, неизменен
FIXED gaze втренчен поглед
FIXED property недвижим имот
FIXED rule неизменно правило
FIXED income редовен/постоянен доход (от пенсия и пр.)
FIXED holiday празник на постоянно установена дата
3. хим. нелетлив
4. разг. predic заможен, материално/парично осигурен
5. предварително уговорен, нагласен
how are we FIXED for time? с колко време разполагаме?

fixedly ['fiksidli]
1. втренчено, вторачено
2. твърдо, здраво, яко

fixedness ['fiksidnis]
n неподвижност, устойчивост, стабилност, твърдост, неизменност

fixer ['fiksə]
1. човек, който закрепва и пр
2. фот. фиксаж
3. посредник в нечестни сделки
4. търговец на наркотици

fixing ['fiksiŋ]
1. фиксиране (u фот.)
2. pl принадлежности, прибори, пособия, помагала, екипировка, снаряжение
3. рl разг. украшения, гарнитура (и на ястия)

fixings n pl екипировка, уреди, украшения, гарнитура

fixity ['fiksiti]
1. неподвижност, устойчивост, стабилност
FIXITY of habits неизменни навици
2. хим. нелетливост

fixtare ['fikstʃə]
1. тех. арматура, (част от) инсталация (лампи, ключове и пр.)
2. юр. недвижимост по предназначение (вградени огледала, мебели и пр.)
3. нещо установено някъде за постоянно, разг. отдавнашен заселник, редовен гост (който се заседява), загори-тенджера
4. сп. (дата на) спортно състезание

fixture n фиксиране, закрепване и пр., прикрепен неподвижно предмет като част от къща и пр., (определяне дата за) мач, състезание

fizgig ['fizgig]
1. разг. флиртаджийка, кокетка, вятърничаво момиче
2. малък фойерверк
3. прищявка, приумица, каприз
4. прът с кука, харпун

fizz [fiz]
I. 1. шипя, съскам
2. пеня се, пръскам
II. 1. шипене, съскане
2. пенeне, пръскане
3. разг. шампанско

fizzer ['fizə]
1. нещо, което шипи/съска/се пени
2. sl. нещо първокачествено, чудо, бомба
3. крикет много бърза топка

fizzing ['fiziŋ]
a sl. отличен, екстра, първокласен

fizzle ['fizl]
I. 1. шипя, съскам (слабо)
2. прен. провалям се, претърпявам фиаско, свършвам безславно (с out)
II. 1. слабо шипене/съскане
2. прен. неуспех, проваляне, фиаско

fizzy ['fizi]
1. шипящ, съскащ
2. газиран

fjord [fjɔ:d]
вж. fiord

flabbergast ['flæbəga:st]
v разг. поразявам, слисвам, смайвам, сащисвам

flabby ['flæbi]
1. отпуснат, мех, увиснал, провиснал
to feel FLABBY краката ми се подгъват/не ме държат
2. слаб, без енергия/сила, слабохарактерен

flaccid ['flæksid]
1. провиснал, отпуснат, мек (и за мускули)
2. слаб, без енергия/сила, слабохарактерен

flaccidity [flæk'siditi]
n отпуснатост, прен. слабост

flag [flæg]
I. 1. перуника, ирис (Iris)
2. дълъг, мечовиден лист (като на перуника)
3. вид груба трева (Typha) (и рl)
II. 1. плоча (за настилка)
2. шиста
3. рl каменна настилка, тротоар, плочник
III. v (-gg-) настилам с плочи/павета, павирам
IV. 1. знаме, флаг, флагче, байрак
2. знаме на флагман
to hoist one's/the FLAG поема командуването
3. печ. коректорски знак за нещо изпуснато
to lower/strike the FLAG предавам се
to drop the FLAG сп. давам знак за начало/край на състезание
to keep the FLAG flying държа високо знамето, не се предавам
to put the FLAG out празнувам победа и пр.
to show the FLAG правя официално посещение в чуждо пристанище, разг. появявам се, обръщам внимание върху себе си/фирма, която представлявам и пр.
FLAG of convenience чуждо знаме, под което плува даден кораб (обик. за избягване на високите такси в собствената си страна)
V. 1. слагам знаме на
2. украсявам/означавам със знамена
3. сигнализирам с флагче
давам сигнал (на превозно средство, водач) да спре (и с down)
VI. n pl зоол. крилни пера, пера по краката на бухал и пр
VII. 1. увисвам, провисвам
2. отпускам се, клюмвам, падам духом
3. намалявам, спадам (за интерес, напрежение в разказ), ставам безинтересен
замирам (за разговор) (и begin to FLAG)
FLAGging economy западаща икономика

flag-boat ['flægbout]
n сп. лодка с флагче, с която се обозначава пътят на лодките при гребни състезания

flag-captain [,flæg'kæptin]
n воен. мор. командир на флагмански кораб

flagellant n човек, който се самобичува

flagellate ['flædʒəleit]
v бичувам (и прен.)

flagellated ['flædʒleitid]
a биол. камшичест

flagellation [,flædʒə'leiʃn]
n бичуване (и прен.)

flagellum [flə'dʒeləm]
1. бот. мустак
2. зоол., биол. камшиче

flagging ['flægiŋ]
I. n калдъръм, плочник
II. 1. отпадащ, слабеещ, отслабващ
2. отпуснат, уморен
3. намаляващ, спадащ (за интерес)

flagitious [flə'dʒiʃəs]
a престъпен, позорен, отвратителен

flag-lieutenant [,flæglf'tenənt]
n мор. адютант на командир на флагмански кораб

flag-list ['flæglist]
n мор. списък на адмирали по старшинство

flagman ['flægmən]
1. мор. командир с право на собствен флаг
2. сигналист (при състезания и пр.)

flag-officer ['flæg,ɔfisə]
n мор. флагман, адмирал, командир на голямо морско съединение

flagon ['flægən]
1. гарафа
2. голяма плоска бутилка

flagpole ['flægpoul]
n мор. флагщок

flagrancy ['fleigrənsi]
n флагрантност

flagrant ['fleigrənt]
a флагрантен, явен, очебиен, крещящ, скандален
in FLAGRANT delict юр. на местопрестъплението

flagship ['flægʃip]
n мор. флагмански кораб

flagstaff ['flægsta:f]
вж. flagpole

flag-station ['flæg,steiʃn]
n жп. спирка по желание

flagstone ['flægstoun]
вж. flag

flag-wagging ['flæg,wægiŋ]
1. n разг. жп. сигнализиране с флаг
2. прен. патриотарщина

flag-waving ['flæg,weiviŋ]
n патриотарщина

flail [fleil]
I. n цеп, млатило (за ръчно вършеене)
II. v вършея (ръчно)

flair [flɛə]
n усет, нюх, способност (for)

flak [flæk]
n нем. противовъздушна артилерия

flake [fleik]
I. n люспа, люспица, шушка, снежинка
in FLAKEs на парцали (за сняг)
II. 1. лющя се, беля се (на люспи), люпя се (и с away, off)
2. сипя (се), посипвам (се)
III. 1. плет, рамка, рафтове (за сушене на риба и пр.)
2. мор. бояджийска люлка

flake-white ['fleikwait]
n шифервайс, оловно белило

flaky ['fleiki]
1. люспест, на люспи/слоеве/редове
2. на парцали (за сняг)
3. ронлив, сипкав (за опечено тесто)

flam [flæm]
I. 1. измислица
2. измама, трик
II. v (-mm-) измамвам, изигравам номер на

flambeau ['flæmbou]
n (pl-eaus, -eaux) фp. горящ факел

flamboyance [flæm'bɔiəns]
1. пищна украса, яркост (на цветове), пищност
2. претрупаност
3. превзетост

flamboyant [flæm'bɔiənt]
1. пищен, претрупан, цветист, ярък, крещящ
2. арх. с ярка ажурна украса, пламтящ (за готика)
3. вълнист
4. превзет, претенциозен

flame [fleim]
I. 1. пламък, огън (и прен.)
to go up in FLAMEs пламвам
2. ярка светлина, блясък
3. жар, увлечение, страст, любов
to fan the FLAME раздухвам/разпалвам страстите
4. шег. любов, изгора, либе
II. 1. пламтя, горя
2. пламвам, лумвам (away, forth, out, up), прен. избухвам в гняв и пр
3. червенея (се), почервенявам като рак
изчервявам се силно (with от)
4. сигнализирам чрез огън
5. горя, обгарям, опърлям

flame gun ['fleimgʌn]
n агр. огнепръскачка

flamelet ['fleimlit]
n пламъче

flamenco [fla'menkou]
n (pl-os) исп. испанска циганска песен/танц, фламенко

flame-projector ['fleimprə,dʒektə]
вж. flame-thrower

flameproof ['fleimpru:f]
I. 1. огнеупорен
2. огнеустойчив, невъзпламеним
II. v правя огнеупорен

flame-thrower ['fleim,θrouə]
n воен. огнепръскачка

flaming ['fleimiŋ]
1. пламтящ
2. ярък, яркочервен
3. горещ, зноен
4. пламенен, буен, страстен, разг. разгорещен (за кавга), яростен
5. цветист, образен
6. разг. проклет, пуст
7. пищен

flamingo [flə'mingou]
n зоол. фламинго (Phoenicopterus)

flamy ['fleimi]
a огнен, пламенен

flan [flæn]
n плодова пита

flaneur ['fla:nə:]
n фр. безделник, лентяй

flange n техн. фланец, ръб

flank [flænk]
I. 1. хълбок, слабина, страна
FLANK of beef говежда флейка
2. страна (на здание и пр.), склон
3. воен. фланг
4. attr воен. флангов, фланкиращ
II. 1. воен. пазя/защищавам/прикривам/усилвам фланга на, застрашавам/обхождам/нападам фланга на, нападам във фланг, подлагам на анфилада, обстрелвам откъм фланговете
2. разположен съм/разполагам от страната/от двете страни на, заграждам

flanker ['flæŋkə]
1. n воен. укрепление, което прикрива/застрашава фланга
2. рl войници, нападащи във фланг

flank-movement ['flæŋk,mu:vmənt]
n воен. обходно движение

flannel ['flænl]
I. 1. мек вълнен плат (каша, фланела), ам. бархет
2. фланелен парцал/кърпа за бърсане/триене
3. рl спортен костюм/панталон (от каша), ам. бархетни долни дрехи
4. sl. глупости, ласкателство, самохвалство
5. attr от каша, фланелен
II. 1. обвивам във, загръщам с фланела
2. мия/търкам с фланела
3. sl. четкам, лаская

flannelette [,flænə'let]
1. бархет
2. attr бархетен

flannel-mouth ['flænəlmauθ]
1. ласкател
2. самохвалко

flap [flæp]
I. 1. пляскам (слабо), цапвам, первам, блъскам
to FLAP away/off пъдя (мухи)
2. махам, пляскам с (криле), пърхам, пърпоря
3. махам, размахвам, вея (се), развявам (се), ветрея (се), люлея (се), плющя
4. обръщам надолу (периферия на шапка), увисвам
5. sl. плещя, дрънкам (непрестанно) (и FLAP one's mouth)
6. разг. to FLAP one's ears давам ухо, наострям уши
7. разг. паникъосвам се, изпадам в паника, обърквам се
II. 1. плясък, цапване, перване, бръсване
2. махане, пляскане с криле, пърхане, пърпорене
3. капак (на джоб, ръчна чанта, плик, отвор на пода)
наушник (на кaскет и пр.), периферия (на шапка), (прикрепено с панти) крило на маса, мед. лапен (при ампутиране)
4. тех. клапа, запушалка, капаче
5. дълго ухо (на животно)
6. ав. предкрилка, задкрилка
7. разг. паника, тревога
to get into a FLAP загубвам и ума, и дума

flapdoodle ['flæp,du:dl]
n разг. глупости

flap-eared ['flæpiəd]
a клепоух

flapjack ['flæpdʒæk]
1. палачинка
2. пудриера

flapper ['flæpə]
1. мухогонка, прибор за убиване на мухи
2. зоол. перка, лапа, опашка
3. малкото на дива патица/яребица
4. разг. девойче
5. sl. ръка, лапа

flare [flɛə]
I. 1. пламвам, лумвам (и с ир)
2. горя ярко, блясвам
3. горя с висок трепкащ пламък (за лампа, свещ)
4. прен. пламвам от гняв, избухвам, кипвам, разгневявам се (и с out, up)
разгарям се внезапно (за битка и пр.) (up)
5. разширявам се (в горния/долния си край-за чаша, пола, страни на кораб)
the skirt FLAREs at the knees полата e клош
II. 1. ярка блестяща светлина, пламък
2. припламване, проблясване
3. астр. внезапна радиоактивна дейност, избухване на радиация (на слънце, звезда)
4. сигнална/осветителна ракета
5. авиационна бомба кандило
6. бенгалски огън
7. фот. ореол
8. разширяване, разширение, клош
9. изблик (на гняв, енергия и пр.)

flared [flɛəd]
1. a разкроен (за пола)
2. n пламване, избухване, сигнална светлина, осветителен балон

flare-path ['flɛəpa:θ]
n ав. осветена от факел писта за кацане/излитане

flare-up ['flɛərʌp]
1. внезапно пламване/избухване, разгаряне (и прен.)
2. внезапна схватка

flaring ['flɛəriŋ]
1. блестящ, ослепителен
2. крещящ, безвкусен
3. широк, разширен (за ноздри)

flash [flæʃ]
I. 1. припламвам, проблясвам, блясвам, (и с out, up), искря, светвам, светкам
2. осветявам внезапно, озарявам (и прен.), минавам внезапно пред погледа/през съзнанието
lightning FLASHes in the sky светкавица озарява небето
the idea FLASHed upon me внезапно ми хрумна мисълта
he FLASHed a light into my face той освети внезапно лицето ми с фенерче
to FLASH a smile at someone усмихвам се на някого за миг
3. прен. избухвам, разярявам се (out, up)
4. профучавам, прехвърчавам (за кола и пр.) (by, past)
5. изваждам, измъквам изведнъж/бързо (сабя)
6. прен. демонстрирам, парадирам с, фукам се с
7. предавам по телеграф, радио и пр
8. заливам, наводнявам
II. 1. пламване, лумване, блясък, бляскане, искра, святкане, мълния, пламък
FLASH of lightning светкавица
2. прен. изблик, пристъп
хрумване, FLASH in the pan къорфишек, краткотрайно увлечение, несполучлив опит, фиаско
3. вж. flash-light
4. миг
FLASH of hope лъч надежда
in a FLASH за миг, моментално
5. кино снимка, кадър (особ. flashback)
6. кратко/бързо съобщение по телеграфа, светкавица, флаш
7. водна струя, пусната от бент, ставило
8. воен. цветна ивица, отличителен знак на униформа
9. разг. външен блясък, евтина елегантност, фукня
10. арго/жаргон на крадци
hot FLASH гореща вълна при климактериум
III. 1. flashy
2. фалшив, подправен (за банкноти, монети)
3. отнасящ се до крадци

flashback ['flæʃbæk]
n кино ретроспективен кадър, лит. ретроспекция
връщане (to)

flash-bulb ['flæʃbʌlb]
n фот. лампа светкавица

flash burn ['flæʃbə:n]
n рана, причинена от топлинното действие на ядрена експлозия

flasher ['flæʃə]
n източник на пробляскващо осветление, мигач

flash-flood ['flæʃflʌd]
n порой

flashily ['flæʃili]
adv безвкусно, по безвкусен начин

flashiness ['flæʃinis]
n външен блясък, липса на вкус, безвкусие

flashing ['flæʃiŋ]
I. 1. бляскане, блясък, пламване, искрене
2. мигане (на сигнал, фар)
II. a бляскав, лъскав
FLASHING white teeth ослепително бели зъби

flash-lamp ['flæʃlæmp]
1. ам. фот. лампа светкавица
2. джобно фенерче

flash-light ['flæʃlait]
1. сигнален огън, светване и угасване на фар
2. фот. flash-bulb
FLASH-LIGHT photograph снимка с магнезий
3. джобно фенерче
4. n сигнален огън светлина на фар, възпламеняване на магнезий (за правене на нощни снимки), блясване, светване, ръчно фенерче (с батерия)

flash-point ['flæʃpoint]
n температура/точка на запалване

flashy ['flæʃi]
1. крещящ, ярък, безвкусен, с външен блясък
2. наперен, нафукан

flask ['fla:sk]
1. плоска (джобна) бутилка, манерка, матерка, флакон
2. хим. колба
3. vacuum flask
4. плетена бутилка

flat [flæt]
I. 1. плосък, равен, водоравен, хоризонтален
FLAT hand ръка с разперени пръсти
FLAT nose сплеснат нос
to beat/make FLAT сплесквам
to become/get FLAT сплесквам се
to have a FLAT tire авт. спаднала ми e гумата
2. гладък, без грапавини
3. изравнен със земята, легнал, проснат
4. изветрял, който не шипи (за бира и пр.)
5. еднообразен, безинтересен, блудкав, плосък, скучен
to fall FLAT нямам успех, не предизвиквам смях (за виц, анекдот и пр.)
6. паднал духом, нажален, унил, потиснат
to feel FLAT потиснат съм, скършено ми е, уморен съм
7. глух, неемоционален (за глас)
8. слаб, в застой, замрял (за пазар), твърд (за цена)
FLAT rate еднаква за всички такса (обр. пропорционална)
9. разг. категоричен, решителен, окончателен, абсолютен, безусловен
FLAT nonsense чисти глупости
that's FLAT разг. това е окончателно/сигурно, няма какво да се спори
10. жив. недостатъчно релефен, без дълбочина, еднакъв, еднообразен
11. муз. с бемол, недостатъчно висок, нисък
В FLAT си бемол
12. воен. прав (за траектория)
13. фон. отворен (за гласна)
14. грам. без окончание (за наречие)
15. фот. ам. без контрасти (за негатив), не подчертаващ сенки/контури (за осветление), матов
II. 1. плоскост, равна повърхност, плоската част на нещо
the FLAT of the hand длан
on the FLAT жив. с две измерения
to draw from the FLAT рисувам по копие на картина
2. равнина, низина (и рl), мочур (ище), плитчина, плитко място, равно крайбрежие
3. апартамент
pl жилищен дом
block of FLATs жилищен блок
4. равен плосък предмет (плоскодънна лодка, панер и пр.)
рl обувки с ниски токове
5. театр. кулиса
6. муз. бемол
7. авт. спаднала/спукана гума
8. разг. глупак, хаплъо, тиквеник
III. 1. наравнo със земята
2. тъкмо, точно
to go FLAT against orders правя тъкмо обратното на това, което е заповядано
3. разг. направо, без заобикалки
to go FLAT out разг. действувам с все сили, правя всичко възможно
IV. 1. flatten
2. муз. понижавам, свиря/пея по-ниско

flatcar ['flæt'ka:]
n ам. жп. открит товарен вагон, платформа

flat-fish ['flætfiʃ]
n зоол. плоска риба (калкан, писия и пр.)

flatfoot ['flætfut]
1. n (pl-feet). мед. плоско стъпало
2. sl. полицай
3. sl. ам. моряк

flat-footed [,flæt'futid]
1. мед. с плоски стъпала, дюстабан
2. ам. твърд, решителен
3. разг. тромав, глупав
4. ам. неподготвен
to catch someone FLAT-FOOTED заварвам някого по бели гащи/неподготвен

flat-iron ['flæt,aiən]
1. ютия
2. чембер, плоско желязо (за обръчи и пр.)

flatlet ['flætlit]
n апартаментче

flatly ['flætli]
1. плоско, равно
2. решително, категорично

flatness ['flætnis]
1. гладкост, сплеснатост
2. еднообразие, безвкусие
3. отегчителност
4. решителност, категоричност

flat-out ['flæt'aut]
1. с пълна скорост
2. с всички сили

flatten ['flætn]
1. правя/ставам плосък/равен/гладък, сплесквам (се), изравнявам (се), повалям
2. потискам, угнетявам, обезсърчавам, обърквам
3. изветрявам, ставам безвкусен (за спиртно питие)
4. правя/ставам неинтересен/блудкав
5. ам. матирам
flatten out сплесквам, разточвам, ав. заемам отново хоризонтално положение

flatter ['flætə]
1. лаская, лревъзнасям
2. пораждам празни надежди у
to FLATTER oneself that смея да мисля/лаская се от мисълта, че
3. украсявам, представям в по-хубав вид
4. галя, милвам, задоволявам (окото, слуха)

flatterer ['flætərə]
n ласкател

flattering ['flætəriŋ]
1. ласкателен
2. ласкав

flattery ['flætəri]
n ласкателство

flatting ['flætiŋ]
1. тех. валцуване, сплескване (на ламарина)
2. матиране (при боядисване, рисуване)
3. изглаждане (на повърхност) с гласпапир (и с down)

flattish ['flætiʃ]
a равничък

flatulence ['flætjuləns]
1. мед. събиране на газове (в стомаха, червата), метеоризъм
2. прен. надутост, високопарност, претенциозност

flatulency ['flætjulənsi]
1. мед. събиране на газове (в стомаха, червата), метеоризъм
2. прен. надутост, високопарност, претенциозност

flatulent ['flætjulənt]
1. мед. причиняващ газове
2. мед. страдащ от газове
3. прен. банален, празен, високопарен

flatways ['flætweiz]
1. adv с плоската страна
2. проснат, в легално положение

flatwise ['flætwaiz]
1. adv с плоската страна
2. проснат, в легално положение

flatwork ['flætwə:k]
n ам. пране, пригодно за машиннo (не ръчно) гладене

flaunt ['flɔ:nt]
1. вея (се) /развявам (се) гордо
2. показвам (се), парадирам, перча се, важнича
3. представлявам великолепна гледка, излагам на показ
4. отнасям се презрително (към)
пренебрегвам (прaвила и пр.)

flauntingly ['flɔ:ntiŋli]
adv гордо

flautist ['flɔ:tist]
n флейтист

flavin ['fleivin]
1. флавин
2. жълта боя

flavorous ['fleivərəs]
a ароматен, пикантен

flavour ['fleivə]
I. 1. вкус, приятен вкус, букет (на вино)
2. особен/отличителен вкус/аромат
3. прен. нотка, жилка, характерна атмосфера/настроение
II. 1. подправям, слагам подправка на, npидавам вкус на, ароматизирам
2. прен. придавам характерно качество/интерес/живост на, убедително напомням/намеквам за

flavoured ['fleivəd]
a с особен/отличителен вкус/аромат

flavouring ['fleivəriŋ]
n миризма, подправка, есенция
vanilla FLAVOURING ванилин

flavourless ['fleivəlis]
1. безвкусен
2. без миризма

flaw [flɔ:]
I. 1. пукнатина, цепнатина, цепка, пролука
2. недостатък, повреда, дефект, петно, кусур
3. юр. пропуск, грешка (в документа и пр.)
II. 1. пуквам (се), цепвам (се), повреждам (се), развалям (се)
2. юр. правя недействителен/невалиден
III. n внезапен вятър, шквал, краткотрайна буря, вихрушка

flawed [flɔ:d]
a дефектен, напукан (за дървен материал)

flawless ['flɔ:lis]
a без недостатък/повреда/дефект, безупречен, отличен, превъзходен

flawlessness ['flɔ:lisnis]
n безупречност, отлично състояние

flawy ['flɔ:i]
a с недостатък, дефектен

flax [flæks]
1. бот. лен (Linum usitatissimum)
2. ленени влакна
3. ленено платно/плат

flaxen ['flæksən]
1. ленен
2. като лен
3. светложълт

flaxy ['flæksi]
вж. flaxen

flay [flei]
1. одирам, смъквам кожата на
2. бия с пръчка/камшик
3. прен. скубя, ограбвам
4. прен. дера, критикувам жестоко, правя на бъз и коприва

flayer ['fleiə]
n кожодер, скубач, експлоататор

flea [fli:]
n зоол. бълха (Siphonaptera)
FLEA in one's ear конфуз, срязване, смъмряне
to send someone off/away with a FLEA in his ear сконфузвам някого, натривам носа на някого, отказвам на някого категорично
to go (off) with a FLEA in one's ear отивам си с подвита опашка

flea-bag ['fli:bæg]
1. разг. спален чувал, хамак
2. ам. долнопробен/евтин хотел/пансион

flea-bite ['fli:bait]
1. ухапване/място, ухапано от бълха
2. прен. дребна работа, малка неприятност

flea-bitten ['fli:,bitn]
1. изпохапан от бълхи, пълен с бълхи
2. с червеникави/кафяви петънца (за кон)
3. разг. мизерен, долнопробен

flea-market ['fli:,ma:kit]
n битпазар

flea-pit ['fli:pit]
n разг. мизерна мръсна стая/сграда и пр

fleche [fleiʃ]
n фр. арх. заострен връх (на кула)

fleck [flek]
I. 1. петно, петънце, точка, точица, луничка
FLECKs of sunlight слънчеви петна/отблясъци
2. частица, шушка
FLECK of dust прашинка
II. v покривам с петънца/резчици, пъстря, изпъстрям, шаря, нашарвам

flecked [flekt]
a на петънца, изпъстрен, нашарен

flecker ['flekə]
вж. fleck

fleckless ['fleklis]
a без петна

flection ['flekʃn]
вж. flexion

fled вж. flee

fledge [fledʒ]
1. оперушинвам се, опервам се (за птица), порастват ми пера (за да мога да летя за птица)
2. отглеждам (малки-за птица)
3. слагам перо (на стрела)

fledged [fledʒd]
a оперен, способен да хвърчи
fully FLEDGED който може да хвърчи, прен. квалифициран, възрастен

fledgling ['fledʒliŋ]
1. новооперена птичка
2. прен. младок, новак, аджамия

flee [fli:]
1. книж. бягам, избягвам, побягвам (from, out of, to)
2. избягвам от, напускам внезапно
to FLEE the country избягвам в чужбина
3. бягам от, избягвам, гледам да отклоня, стоя далеч от

fleece [fli:s]
I. 1. руно (козината)
2. руно (вълната от една овца)
3. буйна/рошава коса
4. мек вълнен плат
II. 1. стрижа (овце)
2. прен. скубя, оскубвам, обирам, ограбвам, изнудвам
3. покривам, осейвам
sky FLEECEd with clouds осеяно с пухкави облачета небе

fleecy ['fli:si]
a рунест, рунтав, пухкав, мек, мъхнат, къдрав

fleer [fliə]
I. n беглец
II. v усмихвам се презрително, надсмивам се, присмивам се

fleet [fli:t]
I. 1. флот (а), военноморски флот
the FLEET английският военноморски флот
2. флотилия
3. разг. парк (автомобилен и пр.)
4. разг. големи превозни средства, пътуващи групово
II. 1. плъзгам се, движа се бързо
2. прен. минавам бързо, трая малко
отлитам, изчезвам (и с away)
3. мор. променям позициите си, премествам се
III. a поет. бърз, пъргав, чевръст
FLEET of foot бързоног
IV. n залив (че)
FLEET Street улица в Лондон, център на английската преса, прен. пресата, печатът

fleet-footed [,fli:t'futid]
a бързоног

fleeting ['fli:tiŋ]
a краткотраен, мимолетен, преходен

Fleming ['flemiŋ]
n фламандец

Flemish ['flemiʃ]
I. a фламандски
II. n фламандски език

flesh [fleʃ]
I. 1. (сурово) месо
2. плът
one FLESH една плът, съединени (за съпрузи)
FLESH and blood плът и кръв, човешка природа, човешкият род, хората, човек
one's (own) FLESH and blood най-близките ми, собствените ми деца
in FLESH пълен (за човек)
in the FLESH жив, цял, лично
to gain/make/put on FLESH пълнея, напълнявам, поправям се
to lose FLESH отслабвам
the spirit is willing but the FLESH is weak библ. духът e бодър, a плътта немощна, човек иска, но е слаб физически/го мързи
3. месо (на плод)
4. изк. тяло, телесен цвят
5. похот
sins of the FLESH плътски грехове, порочност
II. 1. лов. давам (на ловджийско куче, ястреб) да вкуси кръв от плячката, подбуждам, насъсквам
2. прен. приучвам, привиквам, калявам
3. използувам за пръв път (особ. оръжие)
4. пресищам (с плътски удоволствия)
5. пълнея, напълнявам (често с up, out)
6. очиствам (кокал) от месо

flesh-brush ['fleʃbrʌʃ]
n четка за стимулиране на кръвообращението

flesh-colour ['fleʃ,kʌlə]
n телесен цвят

fleshed [fleʃt]
1. пълничък, закръглен
2. прен. зaкоравял, свикнал да пролива кръв

fleshiness ['fleʃinis]
1. пълнота
2. меснатост

fleshings ['fleʃiŋz]
n pl трико с телесен цвят (на акробат и пр.)

fleshless ['fleʃlis]
a сух, слаб, мършав

fleshliness ['fleʃlinis]
1. телесност
2. чувственост, похотливост
3. смъртност, тленност
4. вещественост, материалност

fleshling ['fleʃliŋ]
n сластолюбец

fleshly ['fleʃli]
1. плътски, телесен
2. чувствен, похотлив
3. човешки, смъртен, тленен
4. веществен. материален
5. от тоя свят, светски

flesh-pots n охолство

flesh-tints ['fleʃtints]
n pl изк. тонове с телесен оттенък/цвят

flesh-wound ['fleʃ,wu:nd]
n повърхностна рана

fleshy ['fleʃi]
1. пълен, пълничък, топчест
2. от месо, подобен на месо, месест, меснат

flew вж. fly

flex [fleks]
I. n ел. шнур
II. v огъвам (се), прегъвам (се), нагъвам (се) (и геол.)

flexibility [,fleksi'biliti]
1. гъвкавост
2. податливост, отстъпчивост
3. подвижност
4. съобразителност, приспособимост, сговорчивост

flexible ['fleksibl]
1. гъвкав (и прен.)
2. податлив, отстъпчив
3. подвижен
4. съобразителен, приспособим, който се приспособява/нагажда лесно

flexile ['fleksail]
вж. flexible

flexion ['flekʃn]
1. тех., мед. флексия, свиване, извиване, сгъване, прегъване, огъване
2. извивка, извита част на нещо, извитост
3. грам. склонение, спрежение, флексия
4. мат. извивка

flexor ['fleksə]
n анат. флексор, сгъвач (и FLEXOR muscle)

flexuous ['fleksjuəs]
a лъкатушен, криволичещ, извит, вълнообразен

flexure ['flekʃə]
1. flexion
2. завой, криволица
3. геол. нагъване на пластове

flibbertigibbet [,flibəti'dʒibit]
n бъбрица, перушан, клюкар, развейпрах

flick [flik]
I. 1. лек удар (като с нокът), перване, леко изплющяване (с камшик)
2. трепване, свиване
II. 1. удрям леко, первам (с пръст), бръсвам, шибвам, изплющявам леко (с камшик)
2. отмахвам, очиствам (и с away, off)
FLICK out изваждам бързо, измъквам
III. 1. филм
2. pl кинопредставление

flicker ['flikə]
I. 1. блещукам, мъждея, мъждукам
проблясвам (за надежда) (up)
2. трепкам, трептя
3. появявам се, полъхвам
4. пърпам, пърхам
II. 1. блещукане, мъждеене, мъждукане, примигване, трепкаща светлина
2. трепкане, трептене, мигновен изблик (на гняв и пр.)
3. пърпане, пърхане
4. рl ам. разг. филм

flick-knife n джобен нож (с острие на пружина)

flier ['flaiə]
1. всичко, което хвърчи (птица, насекомо)
2. летец, авиатор
3. бързо превозно средство, експрес, бърз кон
4. sl. рисковано начинание, авантюра, борсова спекулация
5. pl право рамо на стълба

flight [flait]
I. 1. летеж, полет
2. прехвръкване, прелитане, бързо движение (на снаряд, стрела и пр.), прен. (бързо) минаване (на време)
3. ав. дължина на полет, редовен полет (на самолет) в определен час
4. ято, орляк, рояк, самолетна ескадра
5. пилило, ято от птички, които се учат да летят едновременно
6. прен. проблясък, проява
FLIGHT of ambition амбиции
FLIGHT of fancy/imagination полет на фантазията, плод на въображението
7. ред стъпала
рамо на стълба (и FLIGHT of stairs)
in the first/top FLIGHT на видно място, в първите/предните редици
II. 1. стрелям (по птици, летящи в ято)
2. слагам перо (на стрела)
3. летя в ято (за прелетни птици)
III. n бягство, побягване
in full FLIGHT в безредие
to put to FLIGHT обръщам в бягство
to take FLIGHT/to FLIGHT избягвам, побягвам

flight control ['flaitkən,troul]
n ав. ръководство на полетите

flight-deck ['flaitdek]
1. n ав. излетателна палуба (на самолетоносач)
2. помещение за екипажа в пътнически самолет

flight-feather ['flait,feðə]
n махово перо

flightiness ['flaitinis]
n вятърничавост, лекомислие, неуравновесеност

flight-lieutenant ['flaitlef,tenənt]
n капитан от авиацията (във Великобритания)

flighty ['flaiti]
1. вятърничав, лекомислен, смахнат, неуравновесен
2. плашлив (за кон)

flim-flam ['flimflæm]
I. 1. дрън-дрън, празни приказки, глупости
2. измама, шарлатанство, шмекерия
II. v мамя, измамвам, заблуждавам

flimsiness ['flimzinis]
1. крехкост, чупливост, несолидност, нетрайност
2. неубедителност, необоснованост

flimsy ['flimzi]
I. 1. слаб, лек, крехък, несолиден
2. неубедителен, необоснован, несериозен (за извинение и пр.), повърхностен (за знания)
II. 1. тънка хартия (за копиране, чернова), пелюр
2. дописка и пр. на такава хартия
3. sl. банкнота

flinch [flintʃ]
1. трепвам, потрепервам, сепвам се
2. плаша се, дърпам се, бягам (from от)

flinders ['flindəz]
n pl късчета, парченца, трески, тресчици
to break/fly in (to) FLINDERS разбивам се на хиляди парчета

fling [fliŋ]
I. 1. хвърлям, захвърлям, мятам, запращам (at)
to FLING oneself clothes on обличам се набързо
2. спускам се, хуквам, изскачам (от стая и пр.) (out of)
3. ритам, хвърлям (ездач-за кон), събарям (противник-при борба)
fling about разхвърлям, размахвам (ръце)
fling aside отхвърлям, изоставям, отказвам се от, отърсвам се от
fling away отхвърлям, прахосвам, пропилявам, профуквам, обръщам се троснато, отивам си сърдит
fling back отблъсквам, отхвърлям, отварям изведнъж (врата)
fling down хвърлям, тръщвам, събарям
fling into впущам се (в борба, начинание), мятам се (на седло), хвърлям се (в прегръдките на), хвърлям (в затвор)
to FLING oneself into залавям се енергично/възторжено с (нещо)
fling off хуквам, изскачам навън, избягвам, хвърлям, изоставям, отказвам се/отърсвам се от, избавям се/отървавам се от (преследвачи и пр.)
fling open отварям, разтварям изведнъж
fling out избухвам, разпсувам се, нахвърлям се (at)
ритам, хвърлям (ездач-за кон) (at)
изскачам (от стая) (of)
to FLING out one's arms разтварям широко ръце
fling to тръшвам, затръшвам
fling up изоставям, зарязвам
fling upon to FLING oneself upon someone's mercy предоставям се на благоволението на някого
II. 1. хвърляне, захвърляне, мятане
2. внезапно/рязко движение
3. остра забележка, подигравка, присмех
to have a FLING at подигравам се на/с, нападам
that's a FLING at you това e камък в твоята градина
4. буйство, веселие
to have one's FLING повеселявам се, поживявам си
at one FLING с един удар/замах, за миг, изведнъж
full FLING бързо, бързсшком, с всички сили, с пълна пара
Highland FLING буен шотландски танц
to have/take a FLING at опитвам се да, правя опит с

flint [flint]
1. (парче) кремък
the FLINT age каменният век
FLINT and stone work зидария от неодялани камъни
2. кремък за добиване на огън
FLINT and steel кремък и огниво
3. нещо твърдо (като камък)
4. прен. коравосърдечен човек
5. скъперник
to skin/flay a FLINT треперя над стотинката, голям скъперник съм
6. attr кремъчен
FLINT implements предисторични кремъчни сечива/оръжия
to fix someone's FLINT for him наказвам, давам някому да се разбере
to get one's FLINTs fixed бивам наказан
to get water out of a FLINT, to wring water from a FLINT правя чудо/чудеса
to set one's face like a FLINT непреклонен съм, вземам твърдо решение, добивам неумолим вид

flint-glass [,flint'gla:s]
n опт. флинтово стъкло, флинтглас

flintiness ['flintinis]
1. твърдост, упоритост
2. суровост, жестокост, коравосърдечност

flintlock ['flintlɔk]
ист. (затвор на) кремъклийка (пушка)

flinty ['flinti]
1. кремъчен
2. твърд, упорит
3. суров, безмилостен

flip [flip]
I. 1. подхвърлям с палеца и показалеца (монета), запращам с лек удар
2. шибвам (с камшик и пр.) (at)
3. sl. възторгвам се, запалвам се, загубвам самообладание
4. ам. прелиствам (книга) (through)
flip off отърсвам (пепел-от цигара)
flip up подхвърлям (пара)
II. 1. лек удар, перване, тръсване
2. топло подсладено спиртно питие (примесено с мляко или яйце)
3. sl. кратък полет със самолет
III. 1. нахален
2. насмешлив
3. лекомислен

flip-flap ['flipflæp]
I. 1. пърпорене, плющене
2. премятане през глава
3. вид фейерверк
4. вид въртележка (на панаир)
II. 1. с пърпорене/плющене
2. с шляпане, шляп-шляп

flip-flop ['flipflɔp]
1. ел. тригер, реле с две устойчиви състояния
2. пластмасова гумена джапанка

flippancy ['flipənsi]
1. несериозност, лекомислие
2. насмешливост

flippant ['flipənt]
1. лекомислен, несериозен, вятърничав
2. насмешлив, пренебрежителен, непочтителен

flipper ['flipə]
1. зоол. плавник (на тюлен, пингвин и пр.)
2. sl. ръка, лапа

flipperty-flopperty ['flipəti,flɔpəti]
a увиснал, който се клати/мандахерца

flipping ['flipiŋ]
разг. лош, неприятен

flirt [flə:t]
I. 1. флиртувам, кокетирам (with)
2. вея, размахвам (ветрило), връцкам се
3. проявявам слаб интерес към
to FLIRT with the idea of... (с ger) от време на време ме занимава мисълта да...
II. 1. бързо движение, размахване, тръскане, друсване
2. кокетка, флиртаджийка

flirtation [flə:'teiʃn]
n флиртуване, флирт

flirtatious [flə:'teiʃəs]
a склонен към флиртуване

flit [flit]
I. 1. прелитам, прехвръквам, хвърча, летя бързо/безшумно, пробягвам
2. минавам бързо, отлитам (за времето)
3. премествам се (в нова квартира, особ. тихомълком)
flit about хвърча, летя насам-натам, нося се
flit past прехвръквам
II. 1. прелитане, прехвръкване
2. тайно преместване в нова квартира

flitch [flitʃ]
I. 1. половин пушена свиня
2. резен пушена камбала
II. v режа на ивици

flitter ['flitə]
v хвърча, летя насам-натам, пърпам

flittermouse ['flitəmaus]
n (pl-mice) зоол. ряд. прилеп (Chiroptera)

flitting ['flitiŋ]
a който се движи/минава бързо

flivver ['flivə]
n sl. евтин автомобил, таратайка

float [flout]
I. 1. плувам, плавам, държа се на повърхността (и за чавек), не потъвам, нося се (и във въздуха), понасям се (във водата-за заседнал кораб)
2. прен. нося се, блуждая, мяркам се (в съзнанието)
3. пускам (нещо да плува) във вода, сплавям (дървен материал)
4. нося (за вода), понасям, поемам (заседнал кораб-за вода)
5. наводнявам, заливам
6. пускам, разпространявам (слух)
пускам в обръщение, лансирам, основавам, създавам (предприятие и пр.), to FLOAT a loan откривам подписка за заем
float off отплувам, понасям, поемам (заседнал кораб)
II. 1. нещо, което плува/се носи на повърхността на водата, плавей, плаващ дървен материал (по река), плаваща маса лед
2. сал, плаваща скеля, плавник, шамандура
3. плавка (на въдица)
4. спасителен пояс
5. зоол. плавателен мехур
6. плавок, плавец (на резервоар)
7. платформа (кола-особ. украсена за шествия)
8. ав. плувец (на хидроплан)
9. кандило (и FLOAT-light)
10. театр. обик. pl. долна рампа
11. геол. нанос
12. мистрия, маламашка
13. лопатка, перка (на водно колело, и FLOAT-board)

floatable ['floutəbl]
a плаващ, плавателен

floatage ['floutidʒ]
1. плавателна способност
2. плавей
3. (право върху) плаващи останки от корабокрушение
4. част на кораб над водата

floatation [flou'teiʃn]
1. плаване
FLOATATION line мор. товарна водолиния
2. сплавяне, свличане на трупи по вода
3. търг. основаване (на предприятие)
4. фин. емисия (на заем)
5. тех., мин. флотация

float-board ['floutbɔ:d]
1. лопатка/перка на водно колело
2. сал

float-bridge ['floutbridʒ]
n мост, построен на салове

floater ['floutə]
1. плаващ на повърхността човек/предмет
2. търг. основател на предприятие
3. фин. разг. облигация
4. ам. подкупен избирател, избирател, който гласува на много места
5. ам. скитник, временен работник
6. тех. швимер
7. sl. грешка, гаф

floating ['floutiŋ]
I. 1. мор. плаващ
FLOATING cargo морски товар
FLOATING harbour пристанище с вълнолом, направен от закотвени плаващи греди
FLOATING bridge плаващ/понтонен/подвижен мост, мост на салове
FLOATING light плаващ фар/маяк, осветена шамандура, кандило
2. свободен, неприкачен, подвижен (напр. за население), който се мести
FLOATING rib/kidney плаващо ребро/бъбрек
II. 1. плаване по гръб
2. пускане (на кораб) във водата
3. сплавяне, свличане (на трупи) по вода
4. търг. основаване (на предприятие)
5. фин. емисия (на заем)
6. наводняване (на нива и пр.)
7. стр. изравняване (на мазилка)

flocci ['flɔksai]
вж. floccus

floccule ['flɔkju:l]
1. фъндък, малко валмо от вълна/памук
2. хим. парцалообразна/парцаловидна утайка

flocculent ['flɔkjulənt]
1. подобен на валмо/кичур/фъндък
2. влакнен, на люспи

floccus ['flɔkəs]
1. валмо/кичур/фъндък от вълна/коса
2. кичур на края на опашката на животно
3. пух на млади птици

flock [flɔk]
I. 1. фъндък, малко валмо от вълна/памук
2. рl дреб
3. и рl вълнени отпадъци (за производство на хартия)
4. хим. рl вж. floccule
II. 1. милирам (хартия)
2. придавам грапав вид на (стъкло)
3. тъпча/пълня/покривам с дреб
III. 1. стадо (обик. овце), ято, рояк (птици)
FLOCKs and herds дребен и рогат добитък
2. тълпа (често рl)
FLOCK of visitors безброй/много посетители
3. църк. паство
IV. 1. трупам се, тълпя се, събирам се (и с together)
2. събирам се, образувам ято (за птици)

flockmaster ['flɔk,ma:stə]
n скотовъдец

flockpaper ['flɔk,peipə]
n милирана хартия

floe [flou]
1. плаваща ледена маса
2. леден къс
3. ледено поле

flog [flɔg]
1. бия с пръчка/камшик
шибам (кон-за да върви) (along)
to FLOG a stream/the water постоянно хвърлям въдица
2. мор. плющя (за платно)
3. разг. продавам или разменям, особ. по нечестен начин
to FLOG a dead horse правя безполезни усилия, напразно се старая, подхващам изтъркана теза, наливам от пусто в празно, споря на вятъра
to FLOG oneself разсипвам се от работа

flogging ['flɔgiŋ]
n бой с пръчка/камшик, телесно наказание

flood [flʌd]
I. 1. наводнение, потоп
разливане, прииждане (на река) (особ. в рl), порой, прен. изблик
FLOOD of rain порой, пороен/проливен дъжд
in FLOOD придошъл
FLOOD of tears/words/abuse прен. поток от сълзи, порой от думи, куп обиди
to have a FLOOD of letters обсипан съм с писма
the FLOOD библ. потопът
2. прилив
the tide is at the FLOOD cera e прилив
at the FLOOD прен. в най-благоприятния момент
3. разг. floodlight
II. 1. заливам, наводнявам
2. причинявам прииждане (на река), излизам от бреговете/коритото си, прииждам (за река)
3. прен. обсипвам, заливам, трупам се
4. мед. имам маточен кръвоизлив

flood control ['flʌdkən,troul]
n борба с наводненията

floodgate ['flʌdgeit]
1. тех. шлюз, шибър, савак
2. прен. задръжки
to open the FLOODGATEs прен. давам воля на сълзите си

flooding ['flʌdiŋ]
1. наводняване, заливане с вода, наводнение (и в мина)
2. излизане от бреговете/коритото си (за река)

floodlight ['flʌdlait]
I. n (светлина от) прожектор (и театр.)
II. v (-lighted, -lit) осветявам (здание и пр.) с прожектори

floodlighting ['flʌdlaitiŋ]
n осветяване (на здание и пр.) с прожектори, прожекторно осветление

floodplain ['flʌdplein]
n наводнявани райони

floodtide ['flʌdtaid]
n прилив

floor [flɔ:]
I. 1. под, дюшеме (на стая и пр.), настилка
2. партер (в зала, борса, съд и пр.)
the FLOOR of the House място в Парламента за народните представители
3. стаж
4. дъно (на море)
5. ниско ниво (на цени), долен лимит/граница
to mop/wipe the FLOOR with someone разг. напердашвам, пребивам от бой
прен. правя някого наравнo със земята
to take the FLOOR разг. започвам да танцувам, вземам/имам думата (на събрание)
to hold the FLOOR монополизирам разговора
II. 1. поставям под/дюшеме/паркет/плочки
2. повалям (противник), разг. надвивам на, затварям/запушвам устата на, давам някому да се разбере
3. озадачавам, смайвам, обърквам
4. уч. sl. отговарям правилно

floorage ['flɔ:ridʒ]
n жилищна площ

floorcloth ['flɔ:klɔθ]
1. линолеум и пр
2. парцал за миене (на под)

floorer ['flɔ:rə]
1. n sl. сразяващ удар
2. категоричен отговор
3. озадачаващ/смайващ въпрос, въпрос, на който трудно се отговаря

flooring ['flɔ:riŋ]
1. поставяне на дюшеме/паркет/дъски/настилка и пр
2. настилка, дюшеме, материал за подова настилка

floor-plan ['flɔ:plæn]
n арх. етажно разпределение

floor-show ['flɔ:ʃou]
n естрадна програма (в нощен бар, ресторант и пр.)

floorwalker ['flɔ:,wɔ:kə]
n ам. началник на отдел, надзирател (в универсален магазин)

flop [flɔp]
I. 1. пляскам лениво (с криле)
мятам се, блъскам се (за риба-на сухо) (about)
2. цопвам, цапвам (in)
3. строполясвам (се), сгромолясвам (се), (down), сядам/падам тежко, плъосвам се
4. тътря се, влача се, шляпам, кандилкам се, олюлявам се
ходя тежко/тромаво (about)
5. ам. разг. пол. преминавам в друга партия, боядисвам се
6. разг. провалям се напълно
7. ам. sl. спя, къртя, лягам си
II. 1. пляскане, цопване, строполясване, глух звук
down he went with a FLOP той тупна на земята
2. sl. пълен провал, фиаско, ам. некадърник
III. adv с плясък
he went FLOP into the water той цапна/цопна във водата
IV. int пляс! туп! цап! бух!

flop-house ['flɔphaus]
n ам. евтин хотел
sl. нощен приют (за бездомни)

floppiness ['flɔpinis]
n разг. разпуснатост, отпунатост, инертност, мудност, вялост

flopping ['flɔpiŋ]
a увиснал, клепнал

floppy ['flɔpi]
1. отпуснат, увиснал, много широк (за дреха)
2. отпуснат, муден
3. небрежен, неизискан (за стил)

flora ['flɔ:rə]
1. флора
2. списък на флората в дадена област/период

floral ['flɔ:rəl]
1. бот. отнасящ се до флората
FLORAL zone растителна зона
2. цветен, на/с/от цветя
FLORAL decorations украса от цветя

floreated вж. floriated

florescence [flɔ'resns]
1. бот. цъфтене, (време на) цъфтеж
2. прен. разцвет, преуспяване

florescent [flɔ'resnt]
a бот. цъфтящ

floret ['flɔrit]
1. цветенце
2. бот. цветче (на сложноцветно растение)

floriated ['flɔrieitid]
a украсен с цветни мотиви

floricultural [,flɔ:ri'kʌltʃərəl]
a цветарски

floriculture ['flɔrikʌltʃə]
n цветарство

floriculturist [,flɔ:ri'kʌltʃərist]
n цветар (който отглежда цветя)

florid ['flɔrid]
1. пищен, претрупан, цветист, надут (за стил)
2. крещящ, ярък, вулгарен (за облекло, външност)
3. червендалест, румен

floridity [flɔ'riditi]
1. пищност, претрупаност
2. цветист стил

floridness ['flɔridnis]
1. пищност, претрупаност
2. цветист стил

florin ['flɔrin]
n холандски гулден, някогашен австрийски гулден

florist ['flɔrist]
n цветар, цветопродавач
FLORIST's цветарски магазин

floss [flɔs]
1. копринени нишки (от горния слой на пашкул)
2. копринен дреб
3. сурова коприна
4. свила, коса (на царевица)
5. непресукана копринена нишка, използувана за бродиране и за чистене на зъбите

flossy ['flɔsi]
1. копринен, като коприна
2. лек, пухкав, мъхест
3. sl. докаран, фантазе, натруфен, наконтен, цветист, превзет (за стил)

flotage ['floutidʒ]
вж. floatage

flotation [flou'teiʃn]
вж. floatation

flotilla [flou'tilə]
n флотилия

flotsam ['flɔtsəm]
1. плавей, плуващи останки от потънал кораб и от товара му
FLOTSAM and jetsam flotsam, прен. дреболии, джунджурии
2. ам. скитници-бедняци

flounce [flauns]
I. 1. буйствувам, хвърлям се (about)
втурвам се (in), изхвърчавам гневно/възбудено (out of), перча се, кокорча се
2. мятам се, пляскам (за риба-във вода)
II. 1. рязко движение (на гняв, възмущение, нетърпение)
2. мятане, пляскане (на риба-във вода)
III. n волан
IV. v украсявам с волани

flounder ['flaundə]
I. n зоол. камбала (Pleuronectes flesus)
II. 1. газя, цапам във вода/кал, ритам, мъча се да стана/да се движа
2. прен. забърквам се, запъвам се, заплитам се, загазвам
to FLOUNDER through a translation изкарвам криво-ляво превод

flour ['flauə]
I. 1. брашно
FLOUR paste лепило от брашно
2. attr брашнен
FLOUR sack брашнен чувал
3. ситно стрит прах/пудра, подобна на брашно
II. v посипвам с брашно, набрашнявам

flourish ['flʌriʃ]
I. 1. вирея
2. прен. процъфтявам, цъфтя, преуспявам, съм в разцвета си, благоденствувам
3. деен/активен съм, достигам върха на кариерата/творчеството си
4. живея и творя в дадено време (in, at, about)
5. ръкомахам/жестикулирам възбудено/възторжено, размахвам (сабя, оръжие)
6. пиша/украсявам със заврънкулки
7. служа си с цветист език, хваля се
8. муз. свиря пасаж с външен блясък/бравура, тръбя на фанфара
II. 1. размахване (и на сабя), претенциозен жест
to take off one's hat with a FLOURISH поздравявам с елегантен/превзет жест
to carry things off with a FLOURISH върша нещо със замах/парадно
2. заврънкулки (при писане)
3. цветист израз
4. муз. шумен/бравурен/импровизиран пасаж, фанфара
FLOURISH of trumpets муз. туш, прен. тържествено посрещане, шумна реклама
in full FLOURISH в пълен разцвет

flourishing ['flʌriʃiŋ]
I. 1. цветущ, як, здрав
2. благоденствуващ, преуспяващ, успешен
II. 1. цъфтеж, виреене (на растения)
2. преуспяване, благоденствие, разцвет
3. размахване
4. муз. туш (на тромпети, тръби)

flourmill ['flauəmil]
n мелница (ограда, машина)

flour-milling ['flauə,miliŋ]
n мелене на брашно

floury ['flauəri]
1. брашнен, от брашно, набрашнен, посипан с брашно
2. подобен на брашно

flout [flaut]
I. 1. надсмивам се (на), подигравам се (на) (at)
2. пренебрегвам, държа се/говоря пренебрежително, проявявам презрение (към)
II. n подигравка, присмех, пренебрежение, обида, оскърбление

flow [flou]
I. 1. v (flowed, рр и ост. flown) тека
вливам се, втичам се (за река) (into), издигам се (за пушек)
2. прииждам (за прилив), ам. преливам, наводнявам
3. минавам, движа се като поток/масово, стичам се (за тълпи и пр.), тека, нижа се, изминавам, преминавам (за време, живот)
4. прен. лея се, тека гладко/плавно (за разговор, стил)
5. прен. произлизам (from от), последвам
many excellent results FLOWed from his action делото му има/даде много отлични резултати
6. спускам се, падам свободно (на дипли, гънки, вълни)
7. извирам, бликам, струя (се), шуртя
8. книж. изобилствувам (обик. за вино и пр.)
to FLOW like water лея се (за вино)
9. ам. имам менструация
flow along тека
flow away оттичам се
flow back отдръпвам се, връщам се (за вода-в тръба)
flow in втичам се (за течност), стичам се (за хора)
flow out изтичам (се), изливам се
II. 1. течение, течене, изтичане
2. бликване, шуртене, течение, поток, струя, тех. енергетичен/силов поток
3. прилив (обр. ebb)
4. дебит
good FLOW of milk добър млеконадой
5. разливане, преливане, прииждане (на река)
6. прен. поток, леене (на думи), плавност (на стил), излияния
FLOW of spirits весело настроение, жизнерадост
ready FLOW of language дар слово
7. падане, диплене, плавни линии (на драперии)
8. ам. менструация

flowage ['flouidʒ]
1. течение, преливане, заливане
2. наводнение

flower ['flauə]
I. 1. цвете, цвят
2. цветно растение
3. цъфтеж (прен.), разцвет
to burst into FLOWER разцъфтявам (се)
4. прен. цвят, елит, каймак
5. арх. украса, печ. винетка
FLOWERs of speech красноречиви/образни изрази, ирон. цветисти фрази
6. рl хим. цвят, ситен прах
7. pl разг. менструация
II. 1. цъфтя, разцъфтявам (се)
2. прен. развивам се, съм в/достигам апогея си
3. отглеждам (цветя), правя да цъфти (растение-в оранжерия)
4. украсявам с цветя/цветни мотиви

flowerage ['flauəridʒ]
1. събир. цветя
2. цъфтеж, цъфтене

flowerbed ['flauəbed]
n цветна леха

flowerbud ['flauəbʌd]
n цветна пъпка

flowered ['flauəd]
a украсен с цветя, (с десен) на цветя (за плат)

flowerer ['flauərə]
n цветоносно растение

floweret ['flauərit]
n цветче, цветение

flower-garden ['flauə,ga:dn]
n цветна градина

flower-girl ['flauəgə:l]
n цветарка

flower-head ['flauəhed]
n съцветие

floweriness ['flauərinis]
n прен. образност, реторичност, цветист стил

flowering ['flauəriŋ]
I. 1. цъфтящ, който цъфти
2. цветен, цветоносен
FLOWERING cherry японска череша
II. вж. flower

flowerless ['flauəlis]
1. нецветоносен
2. с окапали цветове, без цветя

flowerpot ['flauəpɔt]
1. n саксия
2. v цъфтя

flower-show ['flauəʃou]
n изложба на цветя

flowerstalk ['flauəstɔ:k]
n цветно/цветоносно стебло

flower-stand ['flauəstænd]
n цветарник, подставка/етажерка за саксии с цветя

flowery ['flauəri]
1. цветист, осеян/покрит с цветя
2. (с десен) на цветя
3. прен. цветист, образен
the FLOWERY Land Китай

flowing ['flouiŋ]
1. който тече/се лее/приижда/се надига
2. плавен, който се лее, разлат (за цветове)
3. който се дипли
FLOWING draperies (красиво) падащи драперии
FLOWING beard дълга брада
FLOWING mane развята грива

flowingly ['flouiŋli]
adv плавно, с лекота

flown I. вж. fly
II. a изк. с преливащи се цветове (в керамика)

flow production ['flouprə,dʌkʃn]
n поточно производство

flow-rate ['floureit]
n дебит

flow-sheet ['flouʃi:t]
n схема/карта на технологичен процес

flu [flu:]
разг. съкр. от influenza

fluctuate ['flʌktʃueit]
1. варирам, колебая се, меня се, движа се, не съм постоянен
2. раздвижвам
3. ам. правя (нещо) да варира/да се мени

fluctuating ['flʌktʃueitiŋ]
a променлив, непостоянен, колеблив

fluctuation [,flʌktʃu'eiʃn]
n вариране, нестабилност, колебание, колебливост, неустановеност

flue [flu:]
I. вж. flu
II. 1. димоотвод, димен/газов канал, вентилационна тръба
2. тех. пламъчна тръба (в парен котел), тръба за отопление
3. малък комин, отделен канал на комин
4. муз. проста/лабиална тръба (на орган, духов инструмент)
III. v стр. скосявам, поставям (строителна част) под наклон
IV. n валмо/фъндък от прах (особ. под мебели)

fluency ['fluənsi]
n плавност, гладкост, лекота на говор, дар слово

fluent ['fluənt]
I. 1. плавен, гладък, със свободни/грациозни движения, свободен (за стих, език, говор), с дар слово
to speak FLUENT French говоря френски свободно
FLUENT phrases ирон. красноречиво празнословие
2. мат. променлив
II. n мат. интеграл, функция, променлива величина

fluently a плавно, гладко

flue-pipe ['flu:paip]
1. муз. органова свирка
2. тръба, канал (на печка)

fluestop ['flu:stɔp]
n муз. лабиален регистър на орган

flue-work ['flu:wə:k]
n събир. муз. всички органови свирки

fluff [flʌf]
I. 1. пух (че), пухкава/мека козина (на младо животно), мъх (по бузи, брада, на плат)
2. валмо/фъндък от прах/косми и пр
3. театр.,, телев., рад. разг. засечка, грешка при четене/говорене, лошо научена/изиграна роля, сп. несполучлив удар, кикс
a bit of FLUFF момиче, женче
II. 1. придавам пухкав вид на, ставам пухкав
to FLUFF (out) one's hair разчесвам си косата (за да изглежда по-бухнала)
to FLUFF (up) one's feathers накокошинвам се (за птица)
2. разг. театр. сбърквам си ролята, сп. изпортвам (удар)

fluffiness ['flʌfinis]
n пухкавост

fluffy ['flʌfi]
1. пухкав, мъхнат
FLUFFY hair пухкави/бухнали коси
2. разг. незаучил добре ролята си
3. ам. празноглав, неустановен, нерешителен
FLUFFY little thing женче

fluid ['fluid]
I. 1. течен, газообразен
2. прен. непостоянен, променлив, неустановен, неизяснен (за мнение и пр.)
3. прен. плавен (за движение), гладък, който се лее (за стил)
4. ам. конвертируем (за авоари и пр.)
II. 1. течност, течна среда, газ
2. рl мед.
body/tissue-FLUIDs секреции
3. attr течен, газообразен

fluidal ['fluidl]
1. течен, газообразен
2. геол. флуидален

fluidic [flu'idik]
вж. fluidal

fluidics [flu'idiks]
n pl с гл. в sing струйна техника

fluidify [flu'idifai]
v тех. превръщам (твърдо тяло) в течност/газ, втечнявам

fluidity [flu'iditi]
1. течно/газообразно състояние, втечнимост
2. течливост, тех. тънколивност
3. прен. плавност, гладкост (на речта), лекота (на стил)

fluidization [,fluidai'zeiʃn]
n тех. флуидизация, втечняване

fluidize ['fluidaiz]
1. правя течен
2. тех. втечнявам
FLUIDIZEd bed кипящ слой

fluid mechanics [,fluidmi'kæniks]
n pl с гл. в sing хидромеханика

fluke [flu:k]
I. 1. зоол. камбала (Peuronectes flesus)
2. зоол. метил (Distomum hepaticum)
3. бот. вид бъбрековиден картоф
II. 1. лапа (на котва)
2. връх/острие с шипове (на харпун, копие, стрела)
3. рl (перка на) опашка на кит
III. 1. сп. случаен щастлив/сполучлив удар (особ. в билярда)
2. разг. щастлива случайност, шанс, късмет
by a FLUKE по щастлива случайност, съвсем неочаквано
IV. 1. сп. случайно правя сполучлив удар
2. разг. случайно печеля/имам късмет, провървява ми

flukiness ['flu:kinis]
n разг. променливост, несигурност (на вятър, игра)

fluky ['flu:ki]
I. 1. щастлив, късметлия, сполучлив
2. несигурен, променлив (за вятър и пр.)
II. a заразен от паразитни глисти, метиляв (за овца)

flume [flu:m]
1. воденичен улей
2. тех. подаващ канал (на водна турбина)
3. ам. планинска клисура с поток

flummery ['flʌməri]
1. гъста овесена каша, подобна на желе
2. яйчен крем с желатин и плодове
3. прен. празни комплименти, плоски приказки, глупости

flummox ['flʌməks]
v разг. обърквам, смущавам, озадачавам

flump [flʌmp]
I. 1. тупвам, пухвам (на земята), строполявам се, бухвам
2. тръшвам на земята, изпускам шумно
flump about тропам, трополя
II. n тупване, шум от строполясване
III. int бух/туп (на земята)!

flung вж. fling

flunk [flʌŋk]
1. v sl. скъсват ме, пропадам (на изпит), скъсвам (някого) на изпит
2. клинча

flunkey ['flʌŋki]
1. пренебр. лакей (с ливрея)
2. прен. лакей, ласкател, раболепен/сервилен човек, подлизурко

flunkeydom ['flʌŋkidəm]
n събир. раболепните хора, подлизурковците

fluor ['flu:ɔ:]
вж. fluorite

fluoresce [flu:ɔ'res]
v флуоресцирам

fluorescence [fluə'resns]
n флуоресценция

fluorescent [fluə'resnt]
a флуоресцентен
FLUORESCENT lighting флуоресцираща светлина

fluoric [flu'ɔrik]
a хим. флуорен, съдържащ флуор

fluoride ['fluəraid]
n хим. флуорид

fluorine ['flu:əri:n]
n хим. флуор

fluorite ['fluərait]
n минер. флуорит

flurry ['flʌri]
I. 1. подухване/порив на вятър, внезапна вихрушка, кратко преваляване (и на сняг)
2. суматоха, смут, бъркотия, суетня, вълнение, смущение, тревога
all in a FLURRY в тревога, слисан, съвсем смутен/объркан
3. ам. краткотрайно повишаване/спадане на цените, кратко оживление в търговията
II. v смущавам, обърквам, разтревожвам, слисвам
to get flurried обърквам се, слисвам се, шашардисвам се
to be flurried смутен/объркан съм

flush [flʌʃ]
I. 1. лов. вдигам (птица)
2. лов. излитам внезапно, вдигам се (за птици, подгонени от ловец), подплашвам (дивеч)
3. ам. изкарвам (някого) от скривалището му
II. 1. вдигане, излитане (на птици-при лов)
2. ято птици, излитащи едновременно
III. 1. бликвам, бликам, тека обилно, шуртя, струя (се) (обик. с forth, out, up)
2. нахлувам, качвам се (в лицето-за кръв)
the blood FLUSHed in his face лицето му пламна
3. заливам, наводнявам (ливада и пр.), изпълвам
4. промивам (със силна струя вода-канал и пр.). (и с out)
прочиствам (дробовете с въздух), to FLUSH the toilet пускам водата в тоалетната
5. зачервявам се, изчервявам се, почервенявам, заруменявам, карам да се изчерви, пламвам (за лице)
сияя, руменея (за облаци, небе), (и с up)
6. възбуждам, въодушевявам
FLUSHed with victory опиянен от победата
FLUSHed with wine възбуден от виното
7. избива ме горещина
flush over проливам
IV. 1. силна струя
2. промиване (на канал)
3. прилив на кръв, изчервяване, руменина, почервеняване (на лицето)
4. бързо разпъпване, разлистване, бърз растеж
at the first FLUSH of spring щом пукне пролетта
5. разцвет (на сили, младост и пр.), свежест, сила
the full FLUSH of health цветущо здраве
6. пристъп (на треска), разг. огън, гореща вълна (в тялото)
7. прен. изблик (на чувства), опиянение
8. поет. сияние, заря
the FLUSH of dawn утринна заря
9. изобилие
V. 1. придошъл, изпълнил коритото си (за река), пълен до ръба/горе
2. равен, изравнен, на еднакво равнище (за плоскост) (with с)
FLUSH with the ground наравно със земята
to make parts FLUSH изравнявам части
3. силен, здрав
4. червендалест
5. разг. в големи количества, изобилен (за пари), паралия, с много пари
money is FLUSH пари, колкото щеш
to he FLUSH (of money) опаричил съм се, паралия съм
6. разг. щедър, разточителен
to be FLUSH with one's money пилея си парите
VI. 1. наравно, изравнено
2. право, направо
blow FLUSH in the face/on the chin удар право в лицето/по брадата
VII. v тех. изравнявам (плоскости)
VIII. 1. флош (особ. при покер)
2. attr (състоящ се от) карти от същата боя
FLUSH sequence флош (при покер)

flushed [flʌʃt]
a зачервен, пламнал
прен. опиянен (от успехи) (with)
to have a FLUSHED face лицето ми гори/е пламнало

flusher ['flʌʃə]
1. работник, който промива канализационни/отточни тръби/канали
2. уред за промиване на канализационни тръби

flushing ['flʌʃiŋ]
1. прочистване, промиване (на тръби. канали)
W. C. FLUSHING клозетна инсталация
2. разлистване, напъпване
3. червенина, руменина (по лицето)
4. мед. енхизома, разг. огън

flushness ['flʌʃnis]
n разг. изобилие (от пари), благоденствие

fluster ['flʌstə]
I. v обърквам (се), развълнувам (се), нервирам (се), шашардисвам (се)
to be/get FLUSTERed разтревожен/смутен съм, шашвам се, размътва ми се главата от пиене, пийнал съм
fluster about суетя се
II. n тревога, вълнение, смущение, обърканост
all in a FLUSTER разтревожен, слисан, объркан

flute [flu:t]
I. 1. флейта
2. флейтист (в оркестър)
3. регистър на орган с тембър на флейта
4. арх. канелюра, декоратибен жлеб (на колона)
5. дипла, гънка
II. 1. свиря на флейта
2. лея, свиря с уста, говоря с тънък глас (наподобяващ флейта)
3. арх. правя канелюри (на колона)
4. набраздявам, правя жлебове (по нещо)
5. дипля (дреха, плат)

fluted ['flu:tid]
1. като на флейта (за звук), тънък (за глас)
2. с канелюри (за колона), с жлебове, набразден
3. с дипли, с годета/волани, с рюшове (за белъо)

fluting ['flu:tiŋ]
1. свирене на флейта
пеeне с тънък глас
2. (правене на) канелюри/жлебове
3. гънки на волан/рюш и пр., събир. волани, рюшове

flutist ['flu:tist]
n флейтист

flutter ['flʌtə]
I. 1. пляскам (с криле), пърхам, пърполя, пърпоря, прехвръквам (за птица), нося се из въздуха (за лист и пр.)
прен. въртя се (around около)
2. вея се, развявам се, плющя, пърполя (за знаме)
3. неравномерен съм (за пулс), бия, разтупвам се (за сърце)
4. вълнувам се, тръпна, суетя се, обърквам се
to FLUTTER about/to and fro суетя се, щурам се
5. развявам (кърпичка)
6. развълнувам, смущавам
II. 1. пляскане с криле, пърхане, пърпорене, примигване (с клепачи)
2. развяване, плющене (на знаме и пр.)
3. кино трептене (на звук), примигване, трепкане (на светлина), телев. трептене на образа
4. ускорено биене (на сърцето)
5. вълнение, възбуда, трепет, сензация
FLUTTER of pleasure радостно вълнение
to be all in a FLUTTER цял съм в трепетно очакване, едва се сдържам от вълнение
6. разг. спекулации/залагане на дрeбно

fluty ['flu:ti]
1. подобен на флейта (по звук)
2. мек, ясен, тънък (за глас)

fluvial ['flu:viəl]
a речен

flux [flʌks]
I. 1. течение (на вода, газ), бликване, извиране
2. мед. течение, обидно отделяне на изпражнения
3. прилив
FLUX and reflux прилив и отлив, прен. появяване и изчезване
4. постоянна промяна/движение
the programme is always in a state of FLUX програмата постоянно се мени
5. тех. флюс, топилка, разредител
6. физ. енергиен поток
7. мат. непрекъснато изменение
II. 1. тека
2. прииждам (за прилив)
3. мед. отделям се, тека (за гной, кръв)
4. тех. топя (се), стопявам (се), обработвам/покривам с флюс

fluxion ['flʌkʃn]
1. изтичане
2. мед. течение
3. мат. флуксия
method of FLUXIONs диференциално смятане

fluxional ['flʌkʃənl]
a мат. диференциален

fly [flai]
I. 1. хвърча, летя
to FLY high хвърча високо (и прен.)
2. пътувам/превозвам със самолет, управлявам, пилотирам (самолет, ракета, космически кораб)
3. пускам (хвърчило)
4. развявам се, вея се (за знаме), издигам (знаме), пътувам под (някакво) знаме (за кораб)
with hair FLY ing behind her с развети коси
to be FLY ing вдигнат съм, развявам се (за знаме)
to FLY one's flag мор. командувам съединение, упражнявам функции на адмирал
with flags FLYing победоносно, с развети знамена
5. летя (и за време), хвръквам, прехвърчам, нося се из въздуха
to make the dust/feathers FLY прен. вдигам скандал/пара
6. бързам, спускам се, препускам, бягам
to send someone FLYing натирвам някого, повалям някого с удар, пращам някого по бърза работа
7. движа се бързо, правя внезапно/рязко движение (за неодушевени предмети)
the door flew open вратата внезапно се отвори
to send a book FLYing запращам/запокитвам книга
8. бягам/спасявам се от, побягвам
to send the enemy FLY ing обръщам неприятеля в бягство
to FLY the country избягвам от страната
to make money FLY пилея пари
to FLY at high game амбициозен/честолюбив съм, хвърча на високо
fly about прехвръквам, прехвърчавам, прелитам, хвърча насам-натам, нося се из въздуха
fly along тичам с все сила, препускам (по път и пр.), прен. отлетявам
fly at нахвърлям се, нападам (и прен.)
to let FLY at someone стрелям срещу някого, насочвам удар срещу някого, ритвам някого (и за кон), прен. нахоквам/изругавам някого
fly by минавам бързо/светкавично
fly in долитам, пристигам със самолет, доставям/докарвам по въздуха
fly into изпадам в (гняв и пр.)
to FLY into a rage/passion/temper избухвам, кипвам, побеснявам
fly off отлетявам (за птица), побягвам, запрашвам, отхвръквам, откъсвам се (за копче и пр.)
fly out at нахвърлям се върху (някого), обсипвам с ругатни
fly past воен. ав. прелитам във формация (при парад)
II. 1. полет, летене, разстояние на полет
on the FLY в движение/ход/полет (за влак, самолет и пр.)
2. (наемен) лек кабриолет с един кон
3. копчелък, цепка
4. платнище, което служи за врата/покриване на палатка
5. дължина, ширина (на знаме), най-отдалечената част на знамето от пръта
6. крило (на вятърна мелница)
7. ам. flyleaf
8. тех. уравнително махало, маховик, баланс (в часовников механизъм)
9. рl театр. шнурбоден
III. 1. зоол. муха (разряд Diptera)
2. зоол. мушица, комарче, съвсем дребно крилато насекомо
3. изкуствена муха (за ловене на риба)
4. агр. (селскостопански) вредител, болест по растения/зеленчуци, причинена от вредители
5. печ. събирач (и уред)
FLY in the ointment тъмен облак в ясно небе, нещо/недостатък, който помрачава радост
FLY on the wheel нищожество, което си придава важност
there are no flies on him разг. той не e вчерашен, сече му пипето
хитрец e
IV. 1. бърз, подвижен, сръчен
2. хитър, с подвижен ум, отворен, отракан

fly agaric [,flai'ægərik]
n бот. мухоморка (Amanita muscaria)

flyaway ['flaiəwei]
I. 1. широк (за дреха), развяващ се (за коса и пр.)
2. лекомислен, повърхностен, вятърничав
3. ам. готов за излитане (за самолет)
II. n вятърничав човек

fly-blow ['flaiblou]
I. 1. яйца/ларви от месната муха (в месото)
2. следи от мухи
II. v наплювам, снасям яйца (в месо-за месната муха)

fly-blown ['flaibloun]
1. наплют от мухи
2. прен. опетнен, корумпиран
3. ам. стар, опърпан
4. ам. банален, изтъркан

fly-boat ['flaibout]
1. n мор. шлеп (за пътници) по канали
2. бързоходна лодка

fly-book ['flaibuk]
n тефтерче за изкуствени мухи (за риболов)

fly-by ['flaibai]
1. ниско летене (над дадено място) с наблюдателна цел
2. ам. полет на космически кораб край небесно тяло (достатъчно близо, за да се получават научна данни)
3. ам. космически кораб за такъв полет

fly-by-night ['flaibainait]
I. 1. ненадежден, несолиден (финансово)
2. несериозен, безотговорен, съмнителен, не съвсем честен
3. ам. временен, преходен, който трае от ден до пладне
II. n нощен скитник, нощна птица
2. длъжник, който бяга от кредиторите си
3. безотговорен човек

fly-catcher ['flai,kætʃə]
1. зоол. сива мухоловка (Muscicapa striats)
беловрата мухоловка (Ficedula albicollis)
2. мухоловка (леплива хартия и пр.)
3. fly-trap

flyer вж. flier

fly-fisher ['flai,fiʃə]
n въдичар, който лови риба главно с мухи (естествени или изкуствени)

fly-fishing ['f1ai,fiʃiŋ]
n лов на риба с мухи

fly-flap ['flaiflæp]
вж. flapper

fly-flapper ['flai,flæpə]
вж. flapper

flying ['flaiiŋ]
I. 1. хвърчащ, летящ
FLYING man ав. летец
2. летателен
3. развяващ се (за знаме)
4. много бърз
5. понесен във въздуха
FLYING jump сп. скок със засилване
6. много кратък (за гостуване)
7. висящ, подвижен, неприкрепен
FLYING scaffold (ing) стр. висящо скелe
II. 1. ав. хвърчене, летене, авиация, въздухоплаване
FLYING suit авиаторско облекло
2. изгаряне (на бушон и пр.), изпускане (на искри), избухване (на снаряд и пр.)
3. бягство
4. развяване (на знаме)

flying-boat ['flaiiŋbout]
n ав. водосамолет с корпус-лодка

flying-bomb ['flaiiŋbɔm]
n воен. ав. самолет снаряд

flying-bridge ['flaiiŋbridʒ]
1. временен подвижен мост
2. понтонен мост, лодка на кабел (за прекосяване на река)
3. мор. пристан

flying-buttress ['flaiiŋ,bʌtris]
1. n ар. вид контрафорс, подпорна арка (в готиката)

flying column ['flaiiŋ,kɔləm]
n воен. летящ отряд

flying fortress ['flaiiŋ,fɔ:tris]
n воен. ав. летяща крепост

flying height ['flaiiŋhait]
n височина на летене

flying instrument ['flaiiŋ,instrumənt]
n аеронавигационен уред/апарат

flying-man n летец

flying saucer ['flaiiŋ,sɔ:sə]
n летяща чиния (НЛО)

flying-squad ['flaiiŋskwɔd]
n моторизиран полицейски отряд

flyleaf ['flaili:f]
n (свободният лист на) форзац

fly-over ['flai,ouvə]
1. надлез
2. ам. ниско прелитане на самолет (и) (над насъбрано множество или дадено място)

fly-paper ['flai,peipə]
вж. fly-catcher

fly-past ['flaipa:st]
n воен. ав. прелитане във формация при парад

fly-sheet ['flaiʃi:t]
1. позив, листовка
2. ам. малка брошура

fly-speck ['flaispek]
n ам. следа/наплюто от муха

fly-swatter ['flai,swɔtə]
вж. flapper

fly-trap ['flaitræp]
1. вж. flapper
2. бот. растение, което лови мухи

fly-under ['flai,ʌndə]
n подлез

flyweight ['flaiweit]
n сп. боксъор от най-леката категория (до 50. 8 кг)

fly-wheel ['flaiwi:l]
n тех. маховик, махово колело

fly-whisk ['flaiwisk]
вж. flapper

foal [foul]
I. n конче, жребче, магаренце
mare in/with FOAL бременна кобила
II. v жребя се, ожребвам се

foam [foum]
I. 1. пяна
to break into FOAM пеня се (за вълни)
2. слюнка
3. поет. море
4. дунапрен
II. 1. пеня се (за поток, често с along, down, over, off, away)
2. ам. разпенвам, запенвам
3. излиза ми пяна от устата (често с at the mouth) (при припaдък), прен. беснея, побеснял съм (от яд)
foam over преливам (за пяна)

foamed plastics ['foumd'plæstiks]
n пореста/гъбеста пластмаса, дунапрен

foaming ['foumiŋ]
1. разпенен, запенен
2. размесен с пяна

foam plastics ['foum'plæstiks]
n пореста/гъбеста пластмаса, дунапрен

foam-rubber ['foum,rʌbə]
n порест/гъбест каучук

foamy ['foumi]
a пенлив, пенест, покрит с пяна, разпенен

fob [fɔb]
I. 1. джобче за часовник (на панталони)
2. ланец
3. украшение на края на ланец
II. v (-bb-) измамвам, изигравам
fob off пробутвам (нещо долнокачествено) (on)
to FOB someone off залъгвам/лъжа/мамя някого (с празни обещания и пр.) (with)
fob out of измъквам с измама
to FOB someone out of something измъквам нещо от някого с измама

focal ['foukl]
a физ. фокусен, фокален

focalization [,foukəlai'zeiʃn]
n фокусиране, нагласяване на фокус, събиране (на лъчи) във фокус

focalize ['foukəlaiz]
1. фокусирам, събирам във/нагласявам на фокус
2. нагласявам, нагаждам (леща, око)
3. мед. ограничавам (се) (за инфекция)

focal point ['fouklpɔint]
n фокус, център

foci ['fousai]
вж. focus

focimeter [fou'simitə]
n уред/апарат за измерване на фокусното разстояние

focus ['foukəs]
I. 1. физ., мат. фокус, фокусно разстояние
in FOCUS на фокус, ясен, ясно очертан
out of FOCUS не на фокус (и прен), неясен, замъглен
to bring into FOCUS нагласявам на фокус
2. огнище, център
II. 1. фокусирам, събирам във фокус/в една точка, концентрирам
съсредоточавам (in, on)
2. мат., физ. събирам се (за лъчи, звук)
3. съсредоточавам (внимание и пр.) (on)

fodder ['fɔdə]
I. 1. фураж, храна за добитъка
2. sl. храна
II. v храня с фураж, давам фураж на (добитък)

foe [fou]
n книж., поет. враг, неприятел (to), зложелател

foehn [fə:n]
n фъон, топъл планински вятър

foeman ['foumən]
n (pl-men) поет. враг

foetal ['fi:tl]
a физиол. ембрионален, зародишен

foeticide ['fi:tisaid]
n умъртвяване на зародиш, аборт

foetus ['fi:təs]
n физиол. ембрион, зародиш (в майчина утроба)

fog [fɔg]
I. 1. мъгла
thick/heavy/dense FOG гъста мъгла
2. облак от дим/воден прах и пр
3. фот. воал (на филм)
4. прен. мъглявост, обърканост, озадаченост, забърканост
in a FOG объркан
5. изпотяване (на прозорец и пр.)
II. 1. замъглявам (се), ам. пръскам (напр. помещение с пестицид)
2. фот. воалирам (се)
3. прен. правя неразбираем/неясен, прикривам, обърквам, забърквам, озадачавам
4. загнивам/умирам от влага (за растение) (обик. с off)
III. 1. груба неокосена/неопасана трева
2. отава
3. вид трева за фураж (Holcus lanatus)
IV. 1. оставям (трева) неокосена
2. храня (добитък) с отава

fogbank ['fɔgbæŋk]
n мъгла (на облак навътре в морето)

fogbound ['fɔgbaund]
a възпрепятствуван да пътува/задържан от мъгла (за кораб)

fogey ['fougi]
n стар човек с отживели идеи
муден/педантичен/старомоден човек (обик. old FOGEY)

fogeydom ['fougidəm]
n педантични/закостенели/старомодни хора, сковани мозъци

fogged [fɔgd]
1. покрит с пара, замъглен
2. помрачен, фот, воалиран
3. прен. объркан

fogger ['fɔgə]
1. работник, който поставя петарди по жп линия
2. ам. уред за пръскане с пестицид

fogginess ['fɔginis]
n замъгленост, мъгливост, мъглявост (и прен)

fogging ['fɔgiŋ]
1. потъмняване (на огледало)
2. фот. воал
3. жп. сигнализиране в мъгливо време

foggy ['fɔgi]
1. мъглив
2. фот. воалиран
3. прен. объркан, неясен, смътен
I haven't the foggiest idea хабер/понятие си нямам

foghorn ['fɔghɔ:n]
n мор. тръба/сирена за мъгливо време
to have a voice like a FOGHORN говоря гръмогласно

fog-lamp ['fɔglæmp]
n авт. жълти фарове (за мъгливо време)

fog-light ['fɔglait]
n авт. жълти фарове (за мъгливо време)

fog-signal ['fɔg,signəl]
1. мор. сигнал/сирена при мъгла
2. жп. петарда, детонатор

fogy n старомоден човек (обик. old FOGY)

fohn вж. foehn

foible ['fɔibl]
1. слабо място, слабост, идиосинкразия
2. фехтовка гъвкава част на шпага (от средата до върха)

foil [fɔil]
I. 1. варак, станиол, тънък метален лист, фолио
2. амалгама (на огледало)
3. арх. листовиден отвор на прозорец (в готиката)
4. прен. контраст (иращ предмет) (чрез който изпъква друг), фон
II. 1. покривам с варак/амалгама
2. арх. украсявам с/правя листовиден отвор
3. правя да изпъкне (нещо) чрез контраст, служа за фон, за да изпъкне (нещо)
III. n сп. рапира, шпага за фехтовка
IV. 1. побеждавам (някого), осуетявам (опит, действие, заговор), преча на, спирам (някого)
2. отблъсвам, парирам (нападение)
3. лов. обърквам, сбърквам, кръстосвам (диря)
V. n лов. диря, следа

foist [fɔist]
v пробутвам, хързулвам (on) (и с off)
to FOIST a book on an author неоснователно приписвам някому авторство на книга
foist in/into вмъквам самоволно/незаконно (особ. пасаж в текст)
foist on/upon натрапвам

fold [fould]
I. 1. сгъвам (се), нагъвам (и с up), прегъвам (се), надиплям
to FOLD something together/in two/in four свивам/сгъвам нещо на две/четири
to FOLD one's arms скръствам ръце (и прен.)
to FOLD one's hands сплитам ръце, държа си ръцете една в друга, прен. скръствам ръце, безделнича
to FOLD back/down the blankets отмятам одеялата
to FOLD up an umbrella затварям чадър
to FOLD up a screen сгъвам параван
seat that FOLDs back стол със сгъваема седалка (в театър и пр.)
2. загъвам (се), загръщам (се), обвивам, увивам (in)
3. прегръщам
to FOLD someone in one's arms/to one's breast прегръщам някого
4. тех. фалцувам, правя ръб (на картон-за да се сгъне)
5. sl. провалям се
fold up слизам от сцената (за пиеса), преставам да работя (за предрпиятие)
II. 1. гънка, дипла, ръб (на сгънат плат)
2. извивка (на змия)
3. падина, гънка (на местност)
4. геол. земна гънка, флексура
III. 1. кошара, стадото в кошарата
2. църк. лоно (на църква), паство
IV. 1. затварям/прибирам в кошара
2. наторявам (земя), като я ограждам за кошара

folder ['fouldə]
1. печ. сгъвач (и машина), фалцувач
2. папка
3. ам. диплян (ка)

folding ['fouldiŋ]
I. a сгъваем
FOLDING door двукрила/трикрила и пр. врата, която се нагъва като параван
FOLDING bed походно легло
II. 1. тех., печ. фалцуване
2. сгъване, нагъване
III. 1. прибиране/държане (на овце) в кошара
2. тор от кошара

foliaceons [,fouli'eiʃəs]
1. бот. листен, листовиден
2. геол. напластен, цеплив, шистов

foliage ['fouliidʒ]
1. шума, листак, листа, зеленина (на дърво)
2. attr
FOLIAGE leaf бот. обикновен лист (за разлика от венечен и пр.)
FOLIAGE plant растение, отглеждано заради декоративните му листа

foliar ['fouliə]
1. a бот. листен, на лист
2. листовиден

foliate ['foulieit]
I. 1. изковавам (злато и пр.) на тънки листа
2. амалгамирам (оглeдало)
3. украсявам (пиедeстал) с листовидни мотиви
4. номерирам листата (на книга-а не страниците)
5. разцепвам (се) на тънки плочки (за камък)
II. 1. листнат, с (много) листа
2. листовиден

foliated ['foulieitid]
1. с листовидни форми/мотиви (за украса)
2. геол. шистов, ламинарен
FOLIATED coal шистови въглища

foliation [,fouli'eiʃn]
1. бот. разлистване
2. изковаване на лист (от злато и пр.)
3. амалгамиране (на огледало)
4. геол. шистоватост
5. арх. (украсяване с/правене на) листовидни мотиви
6. номериране на листове (а не на страници)

folio ['fouliou]
I. 1. n фолио, фолиант (книга с размер на половин печатарски лист)
2. фолио, книга с голям формат
3. лявата и дясната страница на счетоводна книга с една и съща номерация
4. печ. номер на лист/страница
5. юр. мярка за дължина на текст в документ (72 или 90 думи в Англия, 100 в САЩ)
6. attr с прегънати на две листа, с размер на фолио, във фолио
FOLIO volume том във формат фолио
II. v печ. номерирам листата/страниците (на книга)

folk [fouk]
1. с гл. в pl хора
common FOLK хорица, хора от народа
country FOLK селяни
fine FOLK светски хора
2. ост. народ
3. рl разг. роднини
my FOLKs нашите, роднините ми
4. attr народен

folk-dance ['foukda:ns]
n народен танц (и музиката)

folklore ['fouklɔ:]
n фолклор

folkrock ['foukrɔk]
n ам. народни мелодии, приспособени към ритъма на рок

folksong ['fouksɔŋ]
n народна песен

folksy ['fouksi]
1. a разг. простонароден
2. общителен, дружески

folktale ['foukteil]
n народна приказка

folkways ['foukweiz]
n народен бит

follow ['fɔlou]
1. (по) следвам, вървя след (и с after)
2. гоня, преследвам
3. интересувам се от, изучавам, търся, искам да се добера до (истината, знания)
4. следвам, вървя по (път) (и прен.)
5. следвам (по време, ред, чин), идвам след, последвам
to FOLLOW a tragedy with a comedy представям комедия след трагедия
as FOLLOWs както следва
his arguments areas FOLLOWs доводите му са следните
6. практикувам професия, съм/ставам (адвокат и пр.)
7. (по) следвам, водя се по, последовател/привърженик съм на, възприемам/споделям гледище на, подражавам на
8. следвам, придържам се към, съблюдавам, спазвам (диета и пр.)
9. разбирам, схващам, следя/долавям мисълта на
do you FOLLOW me? ясно ли ви е (какво искам да кажа)
10. слушам, наблюдавам, следя внимателно, гледам, следя с очи
11. следвам, явявам се като последица/резултат от (обик. impers)
from what I have said it FOLLOWs that... от това, което казах по-горе, следва/е явно, чe...
FOLLOWing the decision arrived at в peзултат на постигнатото решение
follow on разг. продължавам (обик. след прекъсване), следвам по-късно, идвам след (често с behind, after)
follow out изпълнявам/изкарвам докрай (замисъл, нареждания)
follow up следвам отблизо/упорито, продължавам да преследвам, прен. извеждам/изкарвам докрай, подемам, продължавам, затвърдявам и използувам, консолидирам (победа, предимство)

follower ['fɔlouə]
1. последовател, привърженик
2. член на свита, придружител, слуга

following ['fɔlouiŋ]
I. 1. следващ, следен, идущ (по време)
2. следващ, следен (по ред)
two days FOLLOWING два дни наред
the FOLLOWING следните (лица, предмети)
II. 1. последователи
2. свита
III. prep след

follow-through [,fɔlou'θru:]
n en. замах, който продължава и след удряне на топката

follow-up [,fɔlou'ʌp]
1. втори етап, последица
2. продължение или подновяване (на някакво действие)
3. attr следващ, допълнителен
FOLLOW-UP work доизкарване на работата, допълнителна работа
FOLLOW-UP care мед режим/специални грижи след изписване от болница

folly ['fɔli]
1. глупост, безразсъдство, безумие
щуротия (и act/piece of FOLLY)
2. скъпа, но безполезна сграда, глупава прищявка

foment [fou'ment]
1. промивам с топла вода/лекарство, правя съгреваещ компрес, налагам с лапа
2. прен. подбуждам, подстрекавам към, разпалвам

fomentation [,foumen'teiʃn]
1. промиване с топла вода/лекарство, слагане на съгреваещ компрес, налагане на лапа
2. лекарство, приложено като съгреваещ компрес/лапа
3. подбуждане, подстрекаване, разпалване

fomenter [fou'mentə]
n подстрекател, подпалвач

fond [fɔnd]
1. нежен, галъовен, любещ
2. лековерен, наивен (до глупост)
3. прекалено отстъпчив (за родител и пр.)
4. to be FOND of обичам, държа на
to become FOND of someone обиквам/привързвам се към някого
to be FOND of smoking обичам да пуша

fondle ['fɔndl]
v галя, милвам

fondling ['fɔndliŋ]
1. галене, милване
2. любимец, галеник

fondly ['fɔndli]
1. наивно, в незнанието си, в заблуждението си
2. нежно

fondness ['fɔndnis]
1. обич, нежност, привързаност (for)
to have a FONDNESS for someone обичам/държа на някого
2. склонност (for)

font [fɔnt]
I. 1. църк. купел
2. църк. съд/място за светена вода
3. поет. извор, прен. източник, произход, начало
4. резервоар на лампа
II. вж. fount

fontal ['fɔntl]
1. изворен, от източника
2. църк. кръщелен

fontanel [,fɔntə'nel]
n анат. фонтанела

fontanelle [,fɔntə'nel]
n анат. фонтанела

food [fu:d]
1. n l. храна (и прен.), кърмило, продукти, припаси
complete FOOD пълноценна храна
FOOD for powder пушечно месо
FOOD for the mind, mental FOOD духовна храна
FOOD for thought нещо, което ме кара да се замисля по даден въпрос
to be off one's FOOD загубвам апетит
2. специално приготвена храна, специалитет
breakfast FOOD специалитет (от житни растения) за закуска
3. attr хранителен, на храни, за храна
FOOD allowance порционни, хлебни надбавки
FOOD control режим на продоволствие

food-card ['fu:dka:d]
n купон за храна

food-controller ['fu:dkən,troulə]
n комисар по продоволствието

foodless ['fu:dlis]
a без храна, неплодороден (за страна)

foodstuff ['fu:dstʌf]
n хранителен продукт

food-stuffs n pl хранителни продукти

fool [fu:l]
I. 1. глупак, тъпак
to make a FOOL of oneself ставам смешен/за смях, върша глупости
he's no FOOL не е вчерашен, хитрец е
2. жертва, предмет на подигравки
April FOOL's Day, All FOOL's Day първи април
to make a FOOL of someone измамвам/подигравам се с някого
the FOOL of fate/fortune играчка на съдбата
he's nobody's FOOL разумен човек е
3. шут, шегобиец, смешник
4. малоумен (човек)
5. attr ам. глупав
some FOOL politician някой политик идиот
II. 1. държа се глупашки
stop FOOLing! стига с твоите глупости! стига си се занасял
2. измамвам (на шега), правя си шега с/номер на (някого)
fool about ам. around шляя се, скитам безцелно
fool away пилея, пръскам (време, пари)
fool into (с ger) с хитрост/мошеничество накарвам (някого) да
to FOOL someone into doing something подлъгвам някого да направи нещо
fool out of с хитрост лишавам (някого) от
fool with играя си/забавлявам се с, бърникам
III. n пюре, каша (от плодове с каймак)

foolery ['fu:ləri]
n щуротия, глупост, глупашка постъпка (и piece of FOOLERY)

foolhardiness ['fu:l,ha:dinis]
n безразсъдна смелост

foolhardy ['fu:l,ha:di]
a дързък, безразсъдно смел

fooling ['fu:liŋ]
1. шеги, смешки, (ученически) лудории, глупости
2. измамване (на шега)

foolish ['fu:liʃ]
1. глупав, безразсъден, неразумен
2. смешен
to look FOOLISH изглеждам смутен/засрамен/смешен
to feel FOOLISH чувствувам се неловко/неудобно, засрамвам се, мигам на парцали

foolishly ['fu:liʃli]
adv глупаво, безразсъдно
I FOOLISHLY forgot to... в залисията си забравих да.

foolishness ['fu:liʃnis]
n глупава/безразсъдна постъпка, глупости

foolproof ['fu:lpru:f]
a безопасен, съвсем прост (за уред), съвсем понятен (дори за глупци)

foolscap ['fu:lskæp]
1. шапка на шут
2. формат хартия (33x44 см)

foot [fut]
I. 1. крак (ходило), стъпало, ходило
to be at someone's feet прен. в ръцете/в пълно подчинение съм на някого, изразявам преданост/любов към някого
to fall/light on one's feel имам неочакван късмет, усмихва ми се щастието
crow's feet бръчки около очите
to get/have cold feet разг. прен. изплашвам се, глътвам си езика, хваща ме шубе, готов съм да се откажа
to get off on the wrong FOOT започвам лошо/не както трябва, правя лошо първоначално впечатление
on one's feet прен. здрав и прав, финансово независим
on FOOT пеша, прен. в движение, в ход
to put one's FOOT down категорично забранявам нещо, налагам се, разг. давам газ
to put one FOOT before/in front of the other вървя, движа се
to put one's (best) FOOT forward ходя бързо, прен. запретвам се
to put one's FOOT in it правя гаф
it is muddy under FOOT кално е за ходене
2. ход, походка
to be light/swift of FOOT стъпвам леко, ходя бързо
3. воен. пехота
FOOT soldier пехотинец
4. стъпало, ходило (на чорап)
5. долен край (на креват, маса, гроб)
6. пиедестал, подставка (на статуя), основа (на колона)
7. долна част (на стена, стълба), поли, подножие (на планина), край (на списък)
8. проз. стъпка
9. (рl foot, feet) фут (мярка за дължина 30,48 см)
he is six FOOT (feet) three той е висок шест фута и три инча
10. (pl foots) утайки, нерафинирана захар, слънчогледово кюспе, цвеклови резанки (отпадъци от захарни фабрики)
11. (pl foots) театр. светлини на рампа
see at FOOT вж. бележката под линия
II. 1. танцувам
2. вървя, ходя
to FOOT it ходя пеша, бъхтя път
FOOT it! разг. махай се! чупи се
3. слагам стъпало (на чорап)
4. събирам (колона с цифри), правя сбор (и с up)
to FOOT up to търг. разг. възлизам на (за сбор от пера)
a to FOOT the bill разг. плащам сметката/разноските

footage ['futidʒ]
n особ. кино дължина във футове, метраж (на филм)

foot-and-mouth disease [,futən'mauθdi'zi:z]
n вет. шап

football ['futbɔ:l]
1. футбол (на топка)
2. футбол (играта) (и association FOOTBALL)
Rugby FOOTBALL ръгби

footballer ['fut,bɔ:lə]
n футболист

footboard ['futbɔ:d]
1. висящо стъпало (на вагон, кола)
2. място за поставяне на краката (за шофъор, файтонджия)
3. (долно) табло (на креват)

footbridge ['futbridʒ]
n тесен мост за пешеходци

footed ['futid]
1. с крака/лапи (за животно)
2. обик. в съчет.
swift-FOOTED бързоног
flat-FOOTED дюстабан
fourFOOTED четирицог

footfall ['futfɔ:l]
n стъпка, звук от стъпки

footgear ['futgiə]
n обувни принадлежности (чорапи, обуща)

foothill ['futhil]
n (обик. pl) предпланина

foothold ['futhould]
1. опора за крака, място, на което може да се задържи кракът (при катерене и прен)
to get/gain a FOOTHOLD стъпвам здраво, закрепвам се, установявам се
to keep one's FOOTHOLD не падам, задържам се, държа се
to lose one's FOOTHOLD подхлъзвам се, загубвам равновесие
2. прен. затвърдено/солидно положение

footing ['futiŋ]
1. стъпване, поставяне/местене на краката (при ходене, танц, фехтовка)
2. foothold
to miss/lose one's FOOTING стъпвам накриво/лошо, не чувствувам опора при стъпване, кракът ми се изплъзва (при катерене), спъвам се
3. само sing прен. основа, база, отношения (с хора), солидно положение
to get a FOOTING in society затвърдявам се. създавам си добро положение в обществото
to be on a friendly FOOTING with someone в приятелски отношения съм с някого
4. положение (на армия и пр.)
on a war/peace FOOTING на военна/мирна нога
on an equal FOOTING, on a FOOTING of equality на равна нога, при равни условия (with)
5. цокъл (на стена, колона)

footle ['fu:tl]
I. v разг. щурея, върша/говоря глупости
to FOOTLE about шляя се, занимавам се с глупости
to FOOTLE away one's time пилея се, прахосвам си времето
II. n глупости, брътвеж

footlights ['futlaits]
1. театр. светлини на рампа
2. прен. театърът, сцената, актъорство

footling ['fu:tliŋ]
a разг. глупав, маловажен, нищожен, без значение, нищо и никакъв

footloose ['futlu:s]
a необвързан, свободен

footman ['futmən]
1. лакей, слуга
2. пешак
3. воен. пехотинец

footmark ['futma:k]
вж. footprint

footnote ['futnout]
n бележка под линия (към текст)

footpad n разбойник

footpath ['futpa:θ]
1. пътека
2. тротоар за пешеходци (край шосе, канал, железница)

footprint ['futprint]
n следа/отпечатък от стъпка

footslog ['futslɔg]
v разг. бъхтя/бия път

footsore ['futsɔ:]
a с подбити/набити от ходене крака

footstep ['futstep]
1. стъпка
2. pl (звук от) стъпки
3. отпечатък/следа от стъпка
4. рl прен. курс, пример

footstool ['futstu:l]
n табуретка за крака

footwear ['futweə]
вж. footgear

footwork ['futwə:k]
1. движения с краката (на спортист, билетист, балерина)
2. обикаляне, търчане

fop [fɔр]
n конте, суетен човек, келеш

foppery n суетност

foppish [fɔpiʃ]
a суетен, превзет, контешки

for [fɔ:]
I. 1. предназначение за
a letter FOR you писмо за тебе
cure FOR the flu лек за/против грип
2. цел-с ger
в конструкцията for същ. /мест. inf за, за да
what FOR? защо? с каква цел? what's that FOR? за какво служи/е това? FOR sale за продан
to read FOR pleasure чета за удоволствие
mill FOR grinding coffee мелничка за (мелене на) кафе
to send FOR a doctor викам лекар, пращам да повикат лекар
I have brought these books FOR you to read донесох тези книги, за да ги четете
FOR our work to improve we must... за да се подобри работата ни, трябва да
3. цел на движението за, на
to go FOR a walk отивам на разходка
to make FOR home тръгвам за/поемам към дома
the train FOR London влакът за Лондон
4. на мястото на, вместо, представляващ, означаващ за, като, вместо, с
L FOR London Л като Лондон
what do your take me FOR? за какъв ме смятате? FOR example/instance например
what's the English FOR...? как e... на английски
5. замяна, размяна, съотношение за, с, на, срещу
to exchange one thing FOR another разменям/заменям едно за/с друго
to buy/sell something FOR 10 USD купувам/продавам нещо за 10 лв.
to play FOR penny points играя на едно пени (при хазартни игри)
FOR one enemy he has fifty friends срещу един неприятел той има петдесет приятели
6. в подкрепа, защита на, в полза на за, или не се превежда
to be FOR something за нещо съм, обявявам се в полза на нещо
I'm all FOR it поддържам изцяло
three cheers FOR the president! да живее председателят! judgement FOR the plaintiff решение в полза на ищеца
7. колкото до, доколкото, по отношение на, откъм, относно
hard up FOR money закъсал (за пари)
as FOR the rest колкото до другите
FOR myself/my part, I FOR one колкото до мене, аз например, мене, ако питат
8. времетраене за, през, в продължение на, от, след, или не се превежда
I'm going away FOR a few days заминавам за няколко дена
he'll stay FOR a week той ще остане една седмица
he won't be back FOR a week той ще се върне едва след една седмица
I've been here FOR three days от три дни съм тук
FOR the present, FOR the time being засега
9. определен момент за, от
to fix an appointment FOR three o'clock назначавам/определям среща за три часа
the Times FOR January 10 броят на в. Таймз от 10 януари
10. пространство, по протежение на със, или не се превежда
FOR miles and miles с километри
to run FOR a mile тичам една миля
we didn't see a house FOR ten miles в продължение на десет мили не видяхме къща
11. причина за, поради, по, от, в резултат на, след сравн. ст. не се превежда
FOR this reason по тази причина, to cry FOR joy плача от радост
FOR fear of... (с ger) от страх да не...
were it not/but/except FOR you ако не беше ти
even if..., you wouldn't be the happier FOR it дори да..., (от това) нямаше да си по-щастлив
12. след гл., същ., прил. и межд., изразяващи чувства, способност, качество, годност
след прил. и нар. с too, enough за, към, или не се превежда
to care FOR someone обичам някого
fit FOR nothing негоден за нищо
too beautiful FOR words неизразимо красиво
good enough FOR me за мене става/бива, и от това съм доволен, повече не искам
oh, FOR a cup of tea! де да имаше чаша чай! как ми се пие чаша чай
13. в конструкцията for... to с inf да
it is too late FOR us to start много e късно, за да тръгнем
it is useless FOR them to wait безсмислено е/няма смисъл да чакат
14. с гл. с двойно допълнение за, като, в качеството на
they chose him FOR their leader избраха го за водач
we left him FOR dead оставихме го, смятайки, че е мъртъв
15. предвид на за
tall FOR her age висока за годините си
not bad FOR a beginner за начинаещ не е лош
16. с all изразява пречка, спънка колкото и да, въпреки
FOR all that въпреки всичко
FOR all you say каквото и да казвате
FOR all his wealth, he is unhappy колкото и да e богат, той е нещастен
now FOR it! хайде, сега! карай! давай! I am (in) FOR it разг. сега ще загазя, има да патя
there is nothing FOR it нямам друг избор/възможност
there is nothing FOR it but to start now не остава нищо друго, освен да тръгнем сега
II. cj тъй като, защото

forage ['fɔridʒ]
I. 1. фураж (особ. за военни коне и добитък)
2. събиране на фураж
3. търсене на/тършуване за храна (в долап, хладилник)
4. attr фуражен
II. 1. събирам фураж (особ. за военен добитък), давам фураж на (коне)
to FORAGE for hay събирам/търся сено за фураж
2. прен. претърсвам, тършувам (about, around)
to FORAGE in one's pockets ровя/тършувам из джобовете си

forage cap ['fɔridʒkæp]
n воен. войнишко кепе

forager ['fɔridʒə]
n фуражир

foraminifera [fɔ,reimi'nifərə]
n pl зоол. фораминифери

forasmuch as [fərəz'mʌtʃəz]
cj юр. тъй като, при положение, че

foray ['fɔrei]
I. n набег, нападение
to make a FORAY, to go on a FORAY предприемам нападение
II. 1. ограбвам, плячкосвам, опустощавам (страна), върша грабеж
2. правя/извършвам набег/нападение

forbad вж. forbid

forbade вж. forbid

forbear ['fɔ:bɛə]
I. n обик. pl ост. праотец, предшественик
FORBEARs (пра-) деди, предци
II. v (forbore, forborne) въздържам се да не (from с ger, to с inf)
to FORBEAR from mentioning something въздържам се да спомена нещо
to FORBEAR to go into details въздържам се да влизам в подробности, няма да влизам в подробности

forbearance [fɔ:'bɛərəns]
1. въздържане, въздържание, въздържаност
2. търпение, снизхождение

forbid [fə'bid]
1. v (forbad, forbade, forbidden) забранявам, запрещавам (и юр.)
I am FORBIDden coffee/to drink coffee забранено ми e да пия кафе
2. възпрепятствувам, изключвам (възможността), правя невъзможно
high walls FORBID approach високи стени правят достъпа невъзможен
space FORBIDs further treatment of the subject поради липса на място не може да се развие темата по-подробно
God FORBID! пази/не дай боже!

forbiddance [fə'bidəns]
n запрещение, възбрана, забрана

forbidden [fə'bidn]
a забранен, запретен

forbidding [fə'bidiŋ]
a отблъскващ, заплашителен, заканителен, страшен, строг, внушаващ страх, мрачен (за небе), неприветлив, противен

forbiddingness [fə'bidiŋnis]
1. строга/отблъскваща външност
2. лош/противен/мрачен нрав/характер

forbore вж. forbear

forborne вж. forbear

force [fɔ:s]
I. 1. сила, енергия (и физ., тех.), ефикасност
въздействие (на лекарство, отрoва), мощност (на мотор)
FORCE of gravity гравитация
2. сила, насилие, принуда (и юр.)
by FORCE насила, принудително, насилствено
owing to (the) FORCE of circumstances по силата на обстоятелствата
3. прен. (морална) сила, влияние, въздействие, авторитет, убедителност (на довод), авторитетна личност
FORCE of mind/character волевост
4. въоръжен отряд, воен., мор., ав. сили, ефектив
рl войски, въоръжени сили
the police FORCE, the FORCE, the FORCE полицията
strong FORCE of police силен/голям полицейски отряд
5. юр. валидност, сила
in FORCE в сила, валиден
by FORCE of чрез
in FORCE, in full/great FORCE масово, в голям брой, в пълен състав
II. 1. насилвам, вкарвам/изтръгвам насила (into, from), пресилвам, тех. форсирам, претоварвам
to FORCE an entry влизам насилствено
to FORCE one's way in/out/through пробивам си път в/навън/през
to FORCE (open) a door разбивам/насилвам врата
to FORCE a smile насила се усмихвам
2. воен. завладявам, пробивам, форсирам (позиции и пр.)
3. принуждавам, заставям, накарвам (някого да... ) (to с inf, into с ger)
налагам (on, upon)
4. зем. изкуствено ускорявам растежа/узряването на, отглеждам в парник, стимулирам (и снасяне на яйца), прен. пресилвам (ученик)
5. ускорявам (ход)
6. карти накарвам (опонент) да играе коз/дадена карта
force back отблъсквам (неприятел и пр.), спирам, задържам (вода, въздух)
to FORCE back one's tears сдържам сълзите си
force down принуждавам (самолет) да кацне/да се приземи
затварям със сила (кaпак), вкарвам със сила (въздух в мина), смъквам (насила) (цени)
force in разбивам (врата), вкарвам насилствено (някого, нещо)
force off накарвам (някого) да се пусне/да слезе/да се махне, махам със сила (капак и пр.)
force out изтласквам, избутвам, изтиквам
force up насилствено/изкуствено покачвам (цени)

forced [fɔ:st]
1. насилствен, принудителен, задължителен, наложен, принуден
2. зем. изкуствено отгледан, ранен (за плодове, зеленчуци)

force-feed ['fɔ:sfi:d]
1. v ам. насилствено храня (животни, затворник, обявил гладна стачка)
2. прен. налагам (даден учебен предмет на студенти)

forceful ['fɔ:sful]
1. силен, мощен, твърд, енергичен (за характер, човек)
2. убедителен (за довод, реч и пр.)

forcefulness ['fɔ:sfulnis]
1. сила, твърдост, енергичност
2. убедителност

force-land ['fɔ:slænd]
1. v aв. принудително приземявам (самолет)
2. принудително се приземявам/кацам (за самолет)

forcemeat ['fɔ:smi:t]
1. кълцано/мляно месо, кайма
2. кайма с подправки (за плънка или гарнитура)

forceps ['fɔ:seps]
1. мед. пинцет, форцепс
2. зоол. щипци

forcible ['fɔ:sibl]
1. насилствен, принудителен
2. силен, енергичен, убедителен, завладяващ (за стил, из раз, оратор)

forcibly ['fɔ:sibli]
1. насила, насилствено
2. енергично, убедително

forcing-house ['fɔ:siŋhaus]
n парник, оранжерия

forclose вж. foreclose, foreclosure

forclosure вж. foreclose, foreclosure

ford [fɔ:d]
I. n брод
II. 1. преминавам (река) през брод
2. прегазвам (река)

fordable ['fɔ:dəbl]
a който може да се премине през брод (за поток)

fordless ['fɔ:dlis]
a който е без брод (за поток)

fore [fɔ:]
I. a преден (и мор.)
II. n само sing мор. предна част
to the FORE прен. отпред, на видно/челно място, под ръка
to come to the FORE излизам напред/на преден план, прен. изпъквам, добивам известност
III. adv мор. отпред
FORE and aft от носа до кърмата, по диаметралата на кораба

fore-and-aft ['fɔ:rənd'a:ft]
a главно мор. надлъжен (за платно, не на рей)

forearm [fɔ:ra:m]
I. n ръка (от лакътя до китката)
II. v въоръжавам се предварително, предварително взимам предохранителни мерки
forewarned is FOREARMed предупреден ли си, по-малко си уязвим

forebear ам. вж. forbear

forebode [fɔ:'boud]
1. вещая, предвещавам (нещастие)
2. предчувствувам, имам предчувствие (that че), предусещам (обик. зло)

foreboding [fɔ:'boudiŋ]
1. поличба, знамение, предзнаменование
2. лошо предчувствие

forecast ['fɔ:ka:st]
I. v (forecast или forecasted) предвиждам, предсказвам
II. n предвиждане, предсказване, предсказание, прогноза (за времето)

forecastle ['fouksl]
1. n мор. ост. бак
2. жилищно помещение за моряци в носова част на търговски кораб

foreclose [fɔ:'klouz]
1. юр. изключвам (from), не давам възможност да
лишавам от право на ползуване (of на)
2. юр. обявявам (ипотека) за просрочена, слагам под възбрана
3. предрешавам (въпрос), предвиждам резултат (от спор и пр.)

foreclosure [fɔ:'klouʒə]
n юр. обявяване (на ипотека) за просрочена, възбрана

forecourt ['fɔ:kɔ:t]
1. преден/вътрещен двор
2. тенис частта на корта близо до мрежата

foredoom [fɔ:'du:m]
1. осъждам на гибел предварително
2. обик. pass предопределям (to, to do)

foredoomed [fɔ:'du:md]
a обречен, предварително осъден (to на)

forefather ['fɔ:,fa:ðə]
1. прадядо, праотец
2. pl предци

forefinger ['fɔ:,fiiŋgə]
n показалец (пръст)

forefoot ['fɔ:fut]
1. n. преден крак/лапа (на животно)

forefront ['fɔ:frʌnt]
1. най-предна част, преден план, фасада (на строеж)
2. прен. видно/челно място, преден план, център на дейност
in the FOREFRONT (of) прен. в предните редици (на)

foregather вж. forgather

forego [fɔ:'gou]
v (forewent, foregoing) a предшествуващ, гореспоменат

foregoing [fɔ:'gouiŋ]
1. ряд. предшествувам, предхождам
2. forgo

foregone [fɔ:'gɔn]
1. минал, предишен (за време, събитие)
2. очакван, предвиден
FOREGONE conclusion предрешен въпрос

foreground ['fɔ:graund]
1. преден план (и на картина), in the FOREGROUND на преден план
2. прен. видно/челно място
to keep oneself /be in the FOREGROUND център съм на внимание

forehand ['fɔ:hænd]
I. 1. предница (на кон)
2. тенис форхенд, прав/дланов удар
3. attr десен (за страна на meнискорт)
II. adv тенис с форхенд, с прав/дланов удар

forehanded ['fɔ:,hændid]
1. тенис прав, дланов (за удар), десен (за страна ни тенискорт)
2. главно ам. предвидлив
3. ам. пестелив, заможен

forehead ['fɔrid]
n чело

foreign ['fɔrən]
1. чужд (естранен), външен (за политика, търговия)
FOREIGN affairs пол. външни работи
FOREIGN correspondent кореспондент за чужди езици (във фирма), жур. кореспондент в чужбина, чужд кореспондент
FOREIGN travel пътувания в чужбина
2. чужд, несвойствен (to на)
несвързан (to с)
3. мед. чужд (за тяло-изкуствено сърце, бъбрек и пр.)

foreign-born [,fɔrən'bɔ:n]
a по произход от/роден в чужда/друга страна

foreigner ['fɔrənə]
1. чужденец
2. човек от друг край на страната
3. животно/растение/кораб от чужда страна
4. вносна стока

foreign exchange [,fɔrəniks'tʃeindʒ]
1. n фин. курс (на чужда валута)
2. чужда валута, чужди девизи
3. прехвърляне на кредити в чужда страна

foreign-going ['fɔrən,gouiŋ]
a мор. който отива на дълги пътешествия (към чужди страни)

foreign-grown ['fɔrən,groun]
a чуждестранен (не местен-за плодове и пр.)

foreignism ['fɔrənizm]
1. ез. чуждица, идиом от чужд език
2. чужд обичай и пр

foreignness ['fɔrənnis]
n чуждестранен вид/произход и пр

forejudge ['fɔ:'dʒʌdʒ]
v предрешавам

foreknow [fɔ:'nou]
v зная отпреди/по-рано, познавам предварително (вж. know)

foreknowledge [fɔ'nɔlidʒ]
n предвиждане, предварително известие

foreland ['fɔ:lænd]
1. геогр. нос
2. крайбрежна земя

foreleg ['fɔ:leg]
n преден крак (на животно)

forelock ['fɔ:lɔk]
n кичур (на челото), перчем
to take time by the FORELOCK използувам благоприятния момент, действувам навреме

foreman ['fɔ:mən]
1. юр. председател на съдебно жури
2. (старши) майстор (във фабрика), десятник, бригадир
works' FOREMAN надзирател

foremast ['fɔ:ma:st]
n мор. фокмачта, предна мачта
FOREMAST hand/sailor прост моряк

fore-mentioned ['fɔ:menʃənd]
a гореспоменат

foremost ['fɔ:moust]
I. 1. пръв, най-ранен, най-преден, челен
2. пръв, най-важен/изтъкнат/главен, с най-горен чин
head/feet/heels FOREMOST с главата/краката напред
II. adv първо
first and FOREMOST преди всичко (друго), на първо място

forename ['fɔ:neim]
n адм. собствено/кръщелно име (във формуляри)

forenoon ['fɔ:nu:n]
I. n мор., юр., и ост. предобед
II. a предобеден

forensic [fə'rensik]
a съдебен, юридически, адвокатски
FORENSIC medicine съдебна медицина

foreordain [,fɔ:rɔ:'dein]
v предопределям

fore-part ['fɔ:pa:t]
1. предна част, предница
2. начало (на деня и пр.)

forequarter ['fɔ:,kwɔ:tə]
n предна четвъртина на говедо/прасе/овен и пр

forerun [fɔ:'rʌn]
1. предшествувам, идвам пред (събитие и пр.)
2. предвещавам

forerunner ['fɔ:rʌnə]
1. предтеча, предшественик
2. предвестник

foresail n мор. фок (главното платно на предната мачта на кораб)

foresee [fɔ:si:]
v (foresaw, foreseen) предвиждам, предугаждам

foreseeable [fɔ:'si:əbl]
a който може да се предвиди
in the FORESEEABLE future в недалечно бъдеще

foreshadow [fɔ:ʃædou]
v предвещавам, предзнаменувам, предвиждам, загатвам (предварително) за

foreshore ['fɔ:ʃɔ:]
n бряг, плаж, особ. част от плажа, която се открива при отлив

foreshorten [fɔ:'ʃɔ:tn]
v изк. рисувам в ракурс, смалявам (в перспектива)

foreshortening [fɔ:ʃɔ:tniŋ]
n изк. ракурс

foreshow [fɔ:'ʃou]
1. v (foreshowed, foreshown) показвам предварително
2. предричам

foresight ['fɔ:sait]
1. предсказване (на бъдещето), предвиждане
2. предвидливост
3. воен. мушка

foresighted [fɔ:'saitid]
a предвидлив

forest ['fɔrist]
I. 1. гора
open FOREST високостъблена гора
the national FORESTs горското стопанство
2. ловен парк
3. ист., юр. кралско бранище/резерват за лов
4. attr горски
II. v залесявам

forestage ['fɔ:stedʒ]
n театр. авансцена

forestall [fɔ:'stɔ:l]
1. изпреварвам, предварям, предугаждам (събитие)
2. попречвам, предотвратявам

forestation [fɔri'steiʃn]
n залесяване

forester ['fɔristə]
1. лесничей, горски пазач
2. горски работник
3. горски жител, горски обитател (животно)

forest-guard ['fɔristga:d]
n горски пазач

forest-range ['fɔristreindʒ]
n горски участък

forest-ranger ['fɔrist,reindʒə]
n горски пазач

forestry ['fɔristri]
1. лесовъдство
2. събир. гори

foretaste ['fɔ:teist]
I. n предвкусване, предварителна представа
II. v предвкусвам

foretell [fɔ:'tel]
v (foretold) предсказвам, предричам, пророкузам, предугаждам, предусещам, правя прогноза (за времето)

forethought [fɔ:θɔ:t]
1. предвидливост
2. преднамереност, предумисъл
crime of FORETHOUGHT предумишлено престъпление

foretoken ['fɔ:toukn]
I. n знамение, предзнаменование, предвестие, поличба
II. v предвещавам

foretold вж. foretell

forever [fə'revə]
adv завинаги, навеки
to take FOREVER to do something страшно много време ми отнема да свърша нещо

forewarn [fɔ:'wɔ:n]
v предупреждавам (against)

forewent вж. forego

forewoman ['fɔ:wumən]
1. юр. председателка на съдебно жури
2. (старша) майсторка (във фабрика), надзирателка в шивашка работилница/ателие, бригадирка

foreword ['fɔ:wə:d]
n предговор, предисловие

forfeit ['fɔ:fit]
I. 1. глоба, залог, конфискувана вещ
his life was the FORFEIT of his crime той плати с живота си за престъплението си
2. неустойка, просрочка
3. конфискация, лишаване от права
4. рl игра, при която се залагат различии предмети
II. 1. загубвам поради конфискация
his land was FORFEITed to... земите му бяха конфискувани от
2. лишавам се от, загубвам, отказвам се от
to FORFEIT one's honour/word загубвам честта си, не устоявам на думата си
to FORFEIT one's life пожертвувам живота си

forfeiture ['fɔ:fitʃə]
1. (загуба поради) конфискация
2. загуба, загубване (на чест, добро име)
3. плащане на глоба, наказание, лишаване от право
4. конфискувана вещ

forfend v отклонявам

forgather [fɔ:'gæðə]
v събирам се, срещам се, общувам

forgave вж. forgive

forge [fɔ:dʒ]
I. 1. (огнище на) ковачница
2. работилница за топене и рафиниране на метали
3. прен. център, където се изработват планове и пр
II. 1. кова, изковавам
steel that FORGEs well ковка стомана
2. прен. изковавам, скроявам, скалъпвам (план)
3. подправям, фалшифицирам (подпис, чек и пр.), върша фалшификации
III. v движа се, напредвам (за кораб) (и FORGE ahead), постепенно излизам напред/на първо място (за кон, състезател-при състезания)

forgeable ['fɔ:dʒəbl]
a ковък

forger ['fɔ:dʒə]
1. ковач, подковач
2. фалшификатор
3. съчинител на измислици

forgery ['fɔ:dʒəri]
1. юр. фалшификация, подправяне (на документи)
2. подправен документ/банкнота

forget [fə'get]
1. забравям (често с about)
FORGET (about) it остави, няма значение
never to be forgotten незабравим
2. пропущам, забравям (обик. с inf)
3. не обръщам внимание на, пренебрегвам
to FORGET oneself действувам съвсем алтруистично, загубвам контрол върху себе си, държа се неприлично, позволявам си твърде много

forgetful [fə'getful]
1. който лесно забравя, със слаба памет, разсеян
FORGETFUL of забравяйки за, необръщайки внимание на
2. невнимателен, небрежен

forgetfulness [fə'getfulnis]
1. липса на памет, разсеяност
2. забрава
3. небрежност

forget-me-not [fə'getminɔt]
n бот. незабравка (Alyosotis palustris)

forgivable [fə'givəbl]
a простим

forgive [fə'giv]
v (forgave, forgiven) прощавам, опрощавам
to FORGIVE someone something прощавам нещо някому

forgiveness [fə'givnis]
1. опрощение, прошка, опрощаване (на дълг)
to ask someone's FORGIVENESS моля някого за прошка
2. снизхождение, милост, незлобивост

forgiving [fə'giviŋ]
a който лесно прощава/не е злопаметен, милостив, незлобив

forgivingness [fə'giviŋnis]
n снизхождение, милост, незлобивост

forgo [fɔ:'gou]
1. отказвам се от (право и пр.)
2. въздържам се от
I cannot FORGO mentioning it не мога да не го спомена

forgot вж. forget

forgotten вж. forget

fork [fɔ:k]
I. 1. вила за сено (и pitch-FORK)
2. вилица
3. чатал (на дърво), чаталест прът, (раз) соха, соха (за подпиране)
4. пръчка, по която се води търсач на вода
5. разклонение на път
6. място на сливане (на реки)
7. физ. разклонена светкавица
8. камертон
9. шах вилица
10. воен. арт. вилка
11. вилка (на велосипед)
12. тех. чаталест/тръбен разклонител
13. тех. вилка
II. 1. разклонявам се (за дърво, път), тръгвам/поемам (наляво или надясно) (за човек)
2. вдигам/прехвърлям с вила (сено, тор)
3. набождам/ям (нeщо) с вилица
4. правя на чатал, разцепвам
5. шах правя вилица
6. мин. изчерпвам водата от мина
fork in хвърлям с вила (тор и пр. в почва)
fork out измъквам с вила
sl. плащам (пари), бръквам се
fork over преравям, прехвърлям (с вила)
fork up изравям, вдигам (с вила), прен. изкопавам, изравям
вж. fork out

forked [fɔ:kt]
a разклонен, вилообразен, разсохат, чаталест, разцепен, раздвоен

fork-lift ['fɔ:klift]
n тех. FORK-LIFT truck самотоварач с вилкова хватка

fork lunch ['fɔ:klʌntʃ]
n обед/вечеря на самообслужване (при който си служим само с вилица)

fork-supper ['fɔ:k,sʌpə]
n обед/вечеря на самообслужване (при който си служим само с вилица)

forlorn [fɔ:'lɔn]
1. a книж. безнадежден, отчаян, пропаднал (за начинание)
2. изоставен, запуснат (за място)
3. окаян, в окаяно положение/състояние, нещастен, жалък (на вид)
4. поет. лишен (of от)

forlorn hope [fɔ:'lɔ:n'houp]
1. воен. отряд, натоварен с опасна/безнадеждна задача
2. опасна задача/начинание, отчаян опит, слаба надежда

forlornness [fɔ:'lɔ:nnis]
1. безнадеждно състояние, отчаяно положение
2. изоставеност, запуснатост. занемареност (на човек, място)

form [fɔ:m]
I. 1. форма, вид, очертание
to take FORM оформявам се, очертавам се
2. тяло, фигура, силует, образ (на човек, животно)
3. форма, вид, система, начин
4. муз., лит. форма, стил
5. формалност, форма
in (due/proper) FORM юр. в установената форма, по всички правила
as a matter of FORM формално, само външно
6. церемониал, церемония
7. държание
good FORM етикет, добрият тон, благоприличие, учтивост
it is bad FORM to... невъзпитано е да
8. форма, обрат на речта
FORM of address обръщение
9. бланка, формуляр за декларация (за данък и пр.)
10. сп. форма (и прен.)
11. уч. клас
FORM master класен ръководител
12. чин, пейка (обик. без облегалка)
13. тех. форма, кофраж, образец, модел
14. печ. печатарска форма
15. леговище на заек
II. 1. (при) давам форма, правя, фасонирам (в дадена форма), изработвам, образувам се
2. формирам, тренирам, обучавам
3. тех. формувам, профилирам, фасонирам
4. създавам, придобивам (навик)
5. формирам, образувам, учредявам, организирам (дружество и пр.), създавам (армия, нова дума), установявам (република), съставям (правителство, план, изречение), съставям си (мнение, понятие и пр.)
6. част съм от, член съм на, съставлявам
7. воен. строявам (се) (и с up)

formal ['fɔ:ml]
I. 1. на/по форма, външен, привиден
2. фил. отнасящ се до същината на нещата, съществен
3. извършен в съответните форми, редовен (за процедура, договор и пр.), официален, изричен (за заповед, опровержение и пр.)
4. формален, несъществен, само колкото да се каже
5. официален (за поздрав, облекло, вечеря), тържествен (за поклон, стил, събрание и пр.)
6. който държи на протокола/възприетия ред, церемонен, въздържан, студен, важен, неприветлив (за човек, държание и пр.)
7. висок, литературен (за стил), FORMAL garden строго симетрично подредена градина
II. 1. n ам. разг. танцова забава със задължително вечерно облекло
2. вечерна рокля

formalism ['fɔ:məlizm]
1. формализъм
2. обредност

formalist ['fɔrməlist]
1. формалист, педант
2. човек, който държи много на обредността/ритуала

formalistic [,fɔ:mə'listik]
a формалистичен

formality [fɔ:'mæliti]
1. спазване на установените форми/правила, благоприличие, ред
2. формализъм, педантичност
3. формалност, формални изисквания
4. етикет, протокол
5. официално държание, официалност
6. скованост, бездушност (на рисунка)

formalize ['fɔ:məlaiz]
1. оформявам, редактирам (разказ, документ)
2. придавам тържественост/официалност (на церемония, прием)
3. изк. правя шаблонен, шаблонизирам (и стила си-за писател)

formally ['fɔ:məli]
adv тържествено, по формален/тържествен/шаблонен начин

format ['fɔ:mæt]
I. 1. формат (на книга и пр.)
2. изч. тех. подреждане на данни за обработка от ЕИМ
3. ам. общ план за подреждане (на телевизионно предаване)
II. v (-tt-) ам. произвеждам в определен вид/стил/форма

formation [fɔ:'meiʃn]
1. образуване, формиране, организиране, създаване (на дружество и пр.), сключване (на съюз), установяване (на република)
2. (ново) образувание, създание, креация
3. геол. формация
4. строеж, структура
5. воен. ред, строй, разположение
battle FORMATION боен ред
6. attr ав. воен. във формация (за полет)

formative ['fɔ;mətiv]
I. 1. образуващ, формиращ
FORMATIVE years години на развитие/растеж/формиране на характера
the FORMATIVE arts изобразителни/пластични изкуства
2. ез. словообразователен
II. n словообразователна частица

forme вж. form

formene ['fɔ:mi:n]
n хим. ряд. метан

former ['fɔ:mə]
I. 1. бивш, предишен, минал, някогашен
in FORMER times някога, в миналото
to be more like one's FORMER self отново ставам такъв, какъвто съм бил преди
2. първият (oт споменатите двама)
3. ам. предшествуващ (по място-за глава на книга)
II. 1. създател, творец
2. тех. шаблон, матрица, калъп

formerly ['fɔ:məli]
adv някога, в миналото, преди, порано

formic ['fɔ:mik]
a хим. мравчен
FORMIC acid мравчена киселина

Formica ['fɔ:mikə]
n ам. вид пластична материя (търговска марка)

formicary ['fɔ:mikəri]
n мравуняк

formidability [,fɔ:midə'biliti]
1. страховитост, страхотност, страшен вид
2. трудност (на задача)
3. огромен вид

formidable ['fɔ:midəbl]
1. страшен, страхотен, застрашителен, огромен
2. труден, мъчен, мъчнопреодолим

formidableness ['fɔ:midəblnis]
вж. formidability

formless ['fɔ:mlis]
a безформен, аморфен, неопределен

form letter ['fɔ:mletə]
n циркуляр, окръжно

formula ['fɔ:mjulə]
1. формула, правило, образец, установен израз, стереотипна фраза, клише
2. пол. формула, формулировка, установка, приемлива за всички постановка на въпроса
3. рел. верую, кредо, сакраментален израз
4. фaрм. рецепта
5. мат., хим. (рl обик. -lae) формула

formularize ['fɔ:mjuləraiz]
v формулирам, изразявам с формула

formulary ['fɔ:mjuləri]
I. 1. сборник от образци за правни актове
2. рел. требник
3. рецептурен сборник
II. 1. отнасящ се до формули/образци, предписан
2. рел. обреден

formulate ['fɔ:mjuleit]
1. изразявам с формула
2. формулирам (сбито и системно), излагам

formulation [,fɔ:mju'leiʃn]
1. формулиране, изразяване, излагане
2. формулировка

formulism ['fɔmjulizm]
n бюрократизъм, педантичност, прекалено придържане към правила

formulist ['fɔ:mjulist]
n бюрократ, педант

formulistic [,fɔ:mju'listik]
a отнасящ се до формули (ровки) /правила/шаблони

fornicate ['fɔ:nikeit]
v развратнича (обик. за неженени хора)

fornication [,fɔ:ni'keiʃn]
1. разврат, полови сношения между неженени хора
2. библ. непозволени полови сношения, включително прелюбодеяние
3. библ. идолопоклонство

fornicator ['fɔ:nikeitə]
1. развратник
2. библ. блудник, прелюбодеец
3. библ. идолопоклонник

forsake [fə'seik]
1. изоставям, напущам, захвърлям
2. отказвам се от (навик), отричам се (от вярата си)

forsaken a напуснат, изоставен

forsooth [fə'su:θ]
adv ост. или ирон. наистина, несъмнено

forswear [fɔ:'swɛə]
1. отричам се (от), отказвам се под клетва (от)
2. обик. reft заклевам се лъжливо, полагам лъжлива клетва
3. нарушавам (клетвата си)

forswore p.t. от forswear

forsworn p.p. от forswear

fort [fɔ:t]
1. форт, укрепление
2. укрепен град. крепост
3. ист. (укрепено) търговско депо

forte ['fɔ:ti]
I. 1. сила, отличителна способност
singing is not his FORTEне го бива да пее
2. горната половина на острието на сабя (от средата до дръжката)
II. adv муз. форте

forth [fɔ:θ]
1. напред, нататък
to sail FORTH отплувам
2. на показ, наяве, на дълго и на широко
3. занапред, нататък
from this time FORTHотсега нататък, занапред
and so FORTH и тъй нататък, и прочее

forthcoming [fɔ:θ'kʌmiŋ]
1. предстоящ
help is FORTHCOMING иде помощ
2. който предстои да излезе/да бъде публикуван
3. който е на лице/наяве
the funds will be FORTHCOMING парите ще се намерят
4. учтив, внимателен, общителен

forthright ['fɔ:θrait]
I. 1. направо
2. откровено
3. ост. веднага
II. 1. прям, откровен, праволинеен
2. прав, пряк

forthwith [,fɔ:θ'wiθ]
adv веднага, незабавно

fortieth ['fɔ:tiiθ]
I. a четиридесети
II. n (една) четиридесета (част)

fortification [,fɔ:tifi'keiʃn]
1. укрепване, засилване, усилване, подсилване (на вино, храна)
2. воен. укрепяване (на град, позиция и пр.)
3. pl укрепления

fortifier ['fɔ:tifaiə]
n лекарство за усилване, подкрепително/тонично средство

fortify ['fɔ:tifai]
1. усилвам, подсилвам, укрепявам (постройка и пр.), обогатявам (храна), подсилвам (питие)
2. окуражавам, ободрявам, подкрепям духовно, затвърдявам (решение)
3. укрепявам (град), строя укрепления

fortitude ['fɔ:titju:d]
n сила на духа, твърдост

fortnight ['fɔ:tnait]
n две седмици
today/Monday FORTNIGHT след две седмици от днес/от понеделник
a FORTNIGHT from tomorrow след две седмици, броено от утре

fortnightly ['fɔ:t,naitli]
I. a двуседмичен
II. adv всеки две седмици, два пъти в месеца
III. n двуседмичник

Fortran ['fɔ:træn]
n изч. тех. фортран

fortress ['fɔ:tris]
n крепост, укрепен град

fortuitous [fɔ:'tjuitəs]
a случаен, непредвиден

fortuity [fɔ:'tjuiti]
1. случайност
2. непредвиден случай

fortunate ['fɔ:tʃnət]
1. щастлив, късметлия
how FORTUNATE! какъв късмет
2. сполучлив, удачен

fortunately ['fɔ:tʃnətli]
1. за щастие
2. щастливо, сполучливо, удачно

fortune ['fɔ:tʃu:n]
1. щастие, късмет, успех, сполука
bad/ill FORTUNE нещастие, несполука
by good FORTUNE по щастлива случайност
2. FORTUNE мит. Фортуна
3. съдба, участ, предопределение
the child/darling of FORTUNE галениче на съдбата, човек с късмет
gentleman of FORTUNE авантюрист
to tell FORTUNEs гадая/предсказвам бъдещето
the FORTUNEs of war случайностите на войната
to be the architect of one's FORTUNE ковач съм на собствените си съдбини
4. състояние, богатство, имот
to marry a FORTUNE женя се за пари
to make a FORTUNE забогатявам, правя/натрупвам състояние
to come into a FORTUNE наследявам богатство
to push one's FORTUNE правя всичко възможно да забогатея
a small FORTUNE разг. цяло състояние, голяма/крупна сума
man of FORTUNE състоятелен/богат човек

fortune-hunter ['fɔ:tʃən,hʌntə]
n зестрогонец

fortune-teller ['fɔtʃən,telə]
n гадател (ка), врач (ка), гледач (ка)

forty ['fɔ:ti]
1. четиридесет
2. pl четиридесетте години (на даден век), възраст между четиридесет и петдесет години
the (roaring) forties геогр. бурна зона в морето между сев. -изт. Шотландия и югозападния бряг на Норвегия

forty-niner n ам. златотърсач (в Калифорния след 1849г.)

forum ['fɔ:rəm]
1. форум (и ист.)
2. прен. съд

forward ['fɔ:wəd]
I. 1. преден
2. напредничав, прогресивен, напредващ, прогресиращ
FORWARD march ход/движение напред, прен. напредък, възход
3. напреднал, рано/преждевременно развил се
4. нахален, дързък
5. бърз, готов, отзивчив
6. търг. предварителен, в аванс, бъдещ
II. adv напред, нататък
to look FORWARD гледам в бъдещето
from this time FORWARD отсега нататък
III. n сп. нападател
IV. 1. помагам на, подпомагам, способствувам за, поощрявам, ускорявам
2. отправям, изпращам, експедирам, препращам (писмо и пр.)

forwarding ['fɔ:wədiŋ]
n изпращане, експедиране
FORWARDING agent (ек) спедитор, комисионер
FORWARDING agency транспортна агенция/къща
FORWARDING address адрес за препращане на писма

forward-looking ['fɔ:wəd,lukiŋ]
a прогресивен, с поглед към бъдещето

forwardness ['fɔ:wədnis]
1. ранно развитие, напреднало състояние/стадий
2. готовност, отзивчивост
3. дързост, нахалство

forwards ['fɔ:wədz]
вж. forward

forwent вж. forgo

Foss [fɔs]
1. воен. окоп, ров
2. fossa

fossa ['fɔsə]
n (pl-ae) анат. ямичка, кухина

fosse [fɔs]
1. воен. окоп, ров
2. fossa

fossick ['fɔsik]
1. австрал., мин. търся злато в използувани вече залежи, копая
2. разг. тършувам

fossil ['fɔsl]
I. 1. вкаменелост, изкопаемо, фосил
2. прен. закостенял човек, нещо отживяло времето си, отживелица
II. 1. вкаменен, вкаменил се, изкопаем
2. прен. старомоден, отживял времето си

fossiliferous [,fɔsi'lifərəs]
a минер. съдържащ вкаменелости

fossilization [,fɔsilai'zeiʃn]
1. вкаменяване, прен. закостеняване
2. вкаменелост

fossilize ['fɔsilaiz]
1. вкаменявам (се), превръщам (се) във вкаменелост
2. закостенявам

fossorial [fɔ'sɔ:riəl]
1. a зоол. риещ, ровещ
2. пригоден за ровене/риене

foster ['fɔstə]
1. гледам, отглеждам, грижа се за (обик. чуждо дете)
2. прен. храня, лелея, подхранвам (надежди)
3. насърчавам, поощрявам, подпомагам, благоприятствувам за

fosterage ['fɔstəridʒ]
1. отглеждане (на чужди деца)
2. поощрение, насърчeние

foster-brother ['fɔstə,brʌðə]
n млечен брат

foster-child ['fɔstətʃaild]
n чуждо дете, отгледано като свое, храненик

fosterer ['fɔstərə]
1. дойка
2. осиновител
3. покровител, патрон, застъпник

foster-father ['fɔstə,fa:ðə]
n човек, който отглежда чуждо дете (като баща/свое)

fosterling ['fɔstəliŋ]
n хранениче

foster-mother ['fɔstə,mʌðə]
1. дойка
2. жена, която отглежда чуждо дете (като майка/свое)
3. тех. отоплителен уред в инкубатор (за пилета), брудер

foster-parent ['fɔstə,pɛərənt]
n лице, което отглежда чуждо дете

foster-sister ['fɔstə,sistə]
n млечна сестра

fought вж. fight

foul [faul]
I. 1. отвратителен, противен, гнусен, гаден
2. мръсен, нечист, замърсен, задръстен, запушен
гнoясал, загноял
FOUL proof пълна с грешки/поправки коректура
FOUL bottom мор. дъно (на кораб), обрасло с миди и водорасли
3. неприличен, нецензурен
4. безчестен, непочтен, долен
5. сп. наказателен (за удар)
6. омотан, объркан, заплетен, оплетен, заклещен
7. насрещен, противен, неблагоприятен (за вятър), бурен
разг. лош, мръсен (зa време), FOUL coast опасен бряг
the FOUL fiend дяволът, сатаната
by fair means and FOUL с позволени и непозволени средства, без да се подбират средствата
II. adv нечестно, непочтено, неправилно
to run/fall FOUL of мор. сблъсквам се с
to fall FOUL of the law попадам под ударите на закона, нарушавам закона
to fall FOUL of someone спречквам се/сдърпвам се с някого
III. 1. сблъскване, стълкновение, струпване, задръстване
2. сп. нарушение, наказателен удар/точка
to claim a FOUL сп. правя контестация
through fair and FOUL в радости и скърби
IV. 1. измърсявам (се), изцапвам (се)
2. задръствам (движение, и с up), запушвам (се)
3. обраствам с водорасли и миди (за дъно на кораб)
4. оплитам се (в), заплитам (се) (в)
5. сблъсквам се
6. сп. фаулирам, нарушавам правилата
foul out сп. изкарвам (някого) от играта поради нарушения
foul up замърсявам
изпортвам, оплесквам, обърквам, foul

foulard ['fu:la:]
1. n текст. фулар
2. кърпа от фулар

foul line ['faullain]
n сп. наказателна линия

foully ['faulli]
1. мръсно, отвратително, гадно
2. подло, безчестно, предателски

foul-minded ['faul,maindid]
a нечестив, с нечисти мисли

foul-mouthed ['faulmauðd]
a цапнат в устата, сквернословен

foulness ['faulnis]
1. замърсеност (на въздуха и пр.), мръсотия
2. грубост, нецензурност (на език)
3. безчестие, позор, низост
4. минен газ

foul-spoken ['faul,spoukən]
вж. foul-mouthed

foul-tongued ['faul,tʌŋgd]
вж. foul-mouthed

foumart ['fu:ma:t]
n зоол. (черен) пор (Mustela putorius)

found I. вж. find
II. 1. основавам, учредявам, създавам
2. основавам, базирам (on)
III. v лея, отливам, топя (метал, стъкло)

foundation [faun'deiʃn]
1. основа (и прен.), тех. фундамент
to lay the FOUNDATIONs of полагам основите на, слагам начало на
2. основаване, създаване, учредяване
FOUNDATION member член-основател
3. основание, достоверност
4. фондация, благотворителен фонд
FOUNDATION school училище, издържано от фондация

foundation cream [faun'deiʃnkri:m]
n крем, който се слага под пудра, фон дъо тен

foundation garment [faun'deiʃn,ga:mənt]
n корсет, обик. с прикрепен сутиен

foundation stone [faun'deiʃnstoun]
n основен/крайъгълен камък (и прен.)

founder ['faundə]
I. n основател, учредител, родоначалник, създател
II. n леяр
III. 1. потъвам, потопявам (се), потапям (кораб)
2. поддавам (за сграда), падам, събарям се, срутвам се, прен. провалям се, пропадам
3. правя (кон) да окуцее/да падне (от преумора), окуцявам (за кон)
4. спъвам се, препъвам се, затъвам в кал
IV. 1. проваляне (на план и пр.), пропадане
2. вет. ламинит, възпаление на копитото (на кон)

foundling ['faunliŋ]
n подхвърлено дете, намерениче, бездомно/безпризорно дете

foundress ['faundris]
ж. р. от founder

foundry ['faundri]
1. леярна, леярница
2. леене, леярство

fount [faunt]
I. 1. извор
2. (първо) източник
II. n печ. каса/комплект от даден шрифт букви

fountain ['fauntin]
1. извор
2. (първо) източник, произход
3. фонтан, шадраван
4. чешма
5. резервоар (на писалка, газена лампа и пр.)

fountain-head [,fauntin'hed]
1. извор
2. (първо) източник, произход

fountain-pen ['fauntinpen]
n автоматична писалка, стило

four [fɔ:]
1. четири
2. четворка
FOUR of a kind карти четири еднакви карти, каре
on all FOURs на четири крака, по/на ръце и крака
еднакъв, тъждествен, съответен (with) (обик. отр.)
3. лодка с четири гребла/гребци
рl състезание с такава лодка, (кола с) четирицилиндров двигател
FOURs right! воен. по четири надясно!

four-course ['fɔ:kɔ:s]
1. с четири култури (за сеитбообръщение)
2. с четири блюда/ястия (за обед и пр)

four-cycle ['fɔ:,saikl]
a тех. четиритактов (за двигател)

four-dimentional [,fɔ:di'menʃənl]
1. мат. с/в четири измерения
2. свръхестествен

four-flush [,fɔ:flʌʃ]
I. n карти четири карти от флош
II. v карти блъфирам

four-flusher [,fɔ:'flʌʃə]
n sl. блъфъор, измамник

fourfold ['fɔ:,fould]
I. a четворен
II. adv четворно, по четири, четирикратно

fourgon ['fuəgɔn]
n фр. фургон

four-handed [,fɔ:'hændid]
1. муз. за четири ръце
2. за четири души (за игра на карти и пр.)
3. зоол. четирирък (за маймуна)

four hundred [,fɔ:'hʌndrid]
n ам. върхушка

four-in-hand [,fɔ:rin'hænd]
1. впряг от четири коня
2. кола, теглена от четири коня
3. вид вратовръзка, дълъг шал за врата

four-leaf [,fɔ:'li:f]
a бот. четирилистен

four-leafed [,fɔ:'li:ft]
a бот. четирилистен

four-leaved [,fɔ:'li:vd]
a бот. четирилистен

four-letter word [,fɔ:'letəwə:d]
n неприлична/нецензурна дума

four-o'clock ['fɔ:rəklək]
n бот. нощна царица, посрещни-мъж, лунниче (Mirabilis jalapa)

four-part [,fɔ:pa:t]
a муз. четиригласен, на/за четири гласа

fourpence ['fɔ:pəns]
n четири пенса (монета)

fourpenny ['fɔ:pəni]
а, n (за) четири пенса

four-ply ['fɔ:plai]
1. четворен, четворка (за прежда)
2. четирипластов (за шперплат и пр.)

four-poster [,fɔ:'poustə]
n легло с балдахин

four-pounder [,fɔ:'paundə]
n воен. оръдие, коeто изстрелва четирифунтови снаряди

fourscore [,fɔ:'skɔ:]
n ост. осемдесет

four-seater [,fɔ:'si:tə]
n четириместна кола

foursome ['fɔ:səm]
1. игра (голф) /танц за две двойки
2. четворка, каре

four-square [,fɔ:'skwɛə]
1. квадратен, четвъртит
2. стабилен, устойчив, здрав
3. прям, откровен

four-stroke [,fɔ:'strouk]
a тех. четиритактов

fourteen [,fɔ:'ti:n]
n четиринадесет

fourteenth [,fɔ;'ti:nθ]
I. a четиринадесети
II. n четиринадесета част

fourth [fɔ:θ]
I. a четвърти
II. 1. една четвърт, четвърт (ина), четвърта част
2. муз. кварта
III. вж. fourthly

fourth dimension [,fɔ:θdi'menʃn]
1. четвърто измерение, време
2. нещо свръхестествено

fourthly ['fɔ:θli]
adv четвърто, на четвърто място

four-wheel [,fɔ:'wi:l]
a с четири колелета

fowl [faul]
I. 1. птица (обик. домашна), кокошка, събир. птици
2. месо от птица
3. в съчет.
water FOWL водна птица
II. v ходя на лов за птици

fowler ['faulə]
n ловец (на птици)

fowling-piece ['fauliŋpi:s]
n ловна пушка за птици или дребен дивеч

fowl-run ['faulrʌn]
n птичи двор, птичарник

fox [fɔks]
I. 1. лисица, лисугер
2. прен. хитрец
II. 1. хитрувам
2. озадачавам, обърквам
3. покривам (се) с кафяви петна (за хартия)

foxglove ['fɔksglʌv]
n бот. напръстник (Digitalis purpurea)

foxhole ['fɔkshoul]
1. лисича дупка
2. воен. стрелково гнездо/окопче
3. прен. убежище, скривалище

foxhound ['fɔkshaund]
n лисичар, фоксер (куче)

foxiness ['fɔksinis]
1. хитрина, лукавство
2. червеникав цвят, червеникави петна

foxshark ['fɔksʃa:k]
n зоол. вид акула (Alopias vulpes)

foxtail ['fɔksteil]
1. лисича опашка
2. бот. класица (Alopecurus pratensis)

foxterrier [,fɔks'teriə]
n фокстериер

foxtrot ['fɔkstrɔt]
I. n фокстрот (танц), алюр, ход между тръс и ходом
II. v (-tt-) танцувам фокстрот

foxy ['fɔksi]
1. лисичи, лисичев, прен. хитър, лукав
2. червеникавокафяв
3. покрит с кафяви петна (от влага и пр.), плесенясал
4. прокиснал (за спиртни напитки)
5. вонящ, миризлив
6. sl. ам. хубав, апетитен (за момиче)

foyer ['fɔiei]
n фоайе

fracas ['fræka:]
n фр. врява, скандал, свада

fraction ['frækʃn]
1. частица, част, къс, откъслек
to a FRACTION разг. напълно, съвършено, без остатък
not by a FRACTION ни най-малко
2. мат. дроб
3. хим. фракция
4. счупване, строшаване

fractional ['frækʃənl]
1. частичен, съставен от отделни части
2. мат. дробен
3. хим. фракционен
4. незначителен, дребен

fractionary ['frækʃənəri]
1. частичен, съставен от отделни части
2. мат. дробен
3. хим. фракционен
4. незначителен, дребен

fractious ['frækʃəs]
a капризен, раздразнителен, нервозен

fracture ['fræktʃə]
I. 1. счупване, строшаване, мед. фрактура
compound FRACTURE фрактура с разкъсване на кожата
2. лом
3. ез. дифтонгизация
II. v счупвам (се), строшавам (се), чупя (се)

fragile ['frædʒail]
1. чуплив, крехък, трощлив
2. деликатен, нежен, крехък (и прен.), FRAGILE peace несигурен мир

fragility [frə'dʒiliti]
1. чупливост, крехкост
2. нежност, деликатност

fragment ['frægmənt]
n къс, парче, фрагмент, отломък, откъслек, част

fragmental [fræg'mentl]
a геол. отломъчен

fragmentariness ['frægməntərinis]
n откъслечност, разпокъсаност, незавършеност

fragmentary ['frægməntəri]
1. фрагментарен
2. геол. отломъчен
3. частичен, откъслечен, непълен

fragmentation [,frægmən'teiʃn]
1. раздробяване, разпръскване на парчета
2. биол. размножаване чрез делене
3. attr воен. бризантен

fragrance ['freigrəns]
n (благо) ухание, аромат

fragrant ['freigrənt]
a (благо) уханен, ароматичен, ароматен

frail [freil]
I. 1. крехък, чуплив, нежен, слаб, деликатен, хилав, болнав, немощен
2. слабохарактерен, неустойчив, податлив на изкушение
II. n sl. жена, стъклен багаж
III. 1. тръстика, камъш
2. кош (ница) от тръстика

frailty ['freilti]
1. слабост, деликатност, хилавост
2. неустойчивост, слабост, слабохарактерност
3. грешка, грях, прегрешение

frame [freim]
I. 1. рамка, гергеф, тех., стр. рама, ферма, шаси, станок
2. направа, устройство, структура, скелет, прен. форма, система
3. телосложение, тяло
4. парник, парникова рамка
5. състояние (умствено или душевно)
FRAME of mind настроение, разположение на духа
FRAME of reference основен критерий
6. кино кадър
7. sl. frame-ip
II. 1. оформявам, съставям, изработвам, измислям, построявам, сглобявам
2. поставям в рамка
3. приспособявам, пригодявам
4. нагласявам, скроявам, скалъпвам (лъжливо обвинение, изборни и др. резултати), обвинявам несправедливо, инсценирам (процес)
измислям, изфабрикувам (и с up)

frame-house ['freimhaus]
n дървена/паянтова/сглобяема къща/барака

frame-ip [freim,ʌp]
n разг. нагласена работа, измама, фалшификация, измислено/невярно обвинение, инсцениран процес

frame-saw ['freimsɔ:]
n бичкия

framework ['freimwə:k]
1. рамка, скелет, структура, тех. шаси, стр. кофраж, ферма
2. прен. рамки
within the FRAMEWORK of в рамките на

framing n оформяне

franc [fræŋk]
n франк (парична единица)

France n Франция

franchise ['fræntʃaiz]
1. избирателно право
2. привилегия, право
3. пълноправно членство, поданство, жителство
4. право за пласиране на стоки в даден район, самият район

frangible ['frændʒibl]
a книж. чуплив, крехък, трошлив

frangipane ['frændʒipein]
вж. frangipani

frangipani [,frændʒi'pa:ni]
1. бот. червен жасмин (Plumeria rubra)
2. парфюм от червен жасмин
3. вид бадемов сладкиш

franglais ['fra:nglei]
n френски език с голям примес от английски думи

frank [fræŋk]
I. 1. искрен, прям, откровен, открит
2. явен, открит, неприкрит, отявлен
II. 1. франкирам, изпращам (стока, писмо) безплатно
2. таксувам/шемпелувам (писмо) с автоматичен апарат
III. 1. подпис/знак/печат за освобождаване на писмо/пратка от пощенски разноски
2. право на безплатна поща
3. писмо и пр., освободено от пощенски такси/щемпелувано с автоматичен апарат

frankfurter ['fræŋkfə:tə]
n ам. кренвирш

frankincense ['fræŋkin,sens]
n тамян, ливан

franklin ['fræŋklin]
n ист. свободен поземлен собственик

frankness ['fræŋknis]
n откровеност, прямота, искреност

frantic ['fræntik]
1. безумен, обезумял, луд, неистов, френетичен
2. разг. ужасен, страхотен

frantically ['fræntikəli]
adv като луд/обезумял, френетично

franticly ['fræntikli]
adv като луд/обезумял, френетично

frap [fræp]
v (-рр-) мор. връзвам, привързвам, пристягам

frappe [fra'pei]
1. фp. a охладен, полузамразен
2. n изстудeн плодов сок и пр., фруктов сладолед

frat [fræt]
I. 1. ам. sl. член на студентска организация
2. sl. побратимяване на войски
3. sl. жена, любовница на чуждестранен войник
II. 1. побратимявам се
2. сближавам се, общувам

fraternal [frə'tə:nl]
a братски
FRATERNAL twins двуяйчни близнаци

fraternity [frə'tə:niti]
1. братство
2. прен. общност, общество
3. ам. студентско сдружение/дружество

fraternization [,frætənai'zeiʃn]
n побратимяване, сприятеляване, общуване

fraternize ['frætənaiz]
1. побратимявам (се), сприятелявам (се), общувам
2. поддържам приятелски/любовни връзки с окупатора/населението на окупирана страна

fratricidal [,frætri'saidl]
a братоубийствен

fratricide ['frætrisaid]
1. братоубиец
2. братоубийство

fraud [frɔ:d]
1. n l. измама
by FRAUD с измама
in FRAUD of, to the FRAUD of с цел да измамя
2. измамник, мошеник, някой/нещо неоправдаващо надеждите

fraudulence ['frɔ:djuləns]
n измамливост, мошеничество, измама

fraudulent ['frɔ:djulənt]
a измамлив, мошенически, подправен

fraught [frɔ:t]
1. пълен, изпълнен, преизпълнен (with)
2. загрижен, отчаян

fray [frei]
I. n сбиване, свада, крамола
II. 1. оръфвам (се), разръфвам (се), изтърквам (се), протривам (се)
2. дразня (нерви)

frazzle ['fræzl]
I. 1. fray
2. изтощавам (се), капвам
II. n l. оръфаност, разръфаност
2. изтощение
worn to a FRAZZLE съсипан, кaпнaл
3. пaрцaл
to beat to a FRAZZLE разбивам/правя на пух и прах
to be worn to a FRAZZLE съсипан съм

freak [fri:k]
I. 1. каприз, прищявка, приумица
FREAK of nature игра на природата, изрод
2. разг. особняк, чудак
3. наркоман
4. запалянко
5. рядкост, куриоз (поради някакъв дефект, напр. пощенска марка)
II. a необикновен, чуден, странен, нередовен, неестествен, анормален
III. 1. изпъстрям, напръсквам (с петънца, ивици)
2. причинявам/имам халюцинации вследствие наркотични средства
причинявам крайна възбуда (у) (и с out)
3. държа се чудато/ексцентрично (и с out)

freakish ['fri:kiʃ]
1. капризен
2. чудноват, чудат, странен, необикновен

freak-out ['fri:kaut]
1. халюцинации вследствие наркотични средства, крайна възбуда
2. чудато държание

freaky ['fri:ki]
вж. freakish

freckle ['frekl]
I. n луничка, петънце
II. v покривам (се) с лунички

freckled ['frekld]
1. луничав, покрит/изпъстрен с лунички
2. пъстър, изпъстрен

free [fri:]
I. 1. свободен, независим, волен, незает
FREEaccent ез. свободно ударение
FREE from pain/worry безболки/грижи
to make FREE use of ползувам се без ограничения с/от
FREE of debt без дългове/задължения
FREE of duty безмитен, неподлежащ на обмитяване, безмитно
2. свободен, непринуден
3. разпуснат
to make FREE with позволявам си волности с
4. щедър, изобилен
to spend with a FREE hand харча нашироко, раздавам с щедра ръка
5. безплатен
даден даром (и FREE of charge)
6. свободен, неприкрепен
fight общо сбиване
FREE and clear юр. свободен от задължения и тежести (за имот)
to be FREE of излязъл съм от, оставям зад себе си (някакво място)
II. 1. свободно, волно
2. безплатно
III. v освобождавам
отървавам (from, of от), пускамна свобода

free alongside ship ['fri:ə,lɔŋsaid'ʃip]
a търг. франко кея, фас (съкр. f. a. s.)

free-and-easy [,fri:ən'i:zi]
I. a непринуден, свободен, необвързан с условности
II. n събиране/забавлeние при задушевна/непринудена атмосфера

freebooter ['fri:,bu:tə]
1. пират, корсар
2. мародер

freebooting [fri:,bu:tiŋ]
1. разбойничество, пиратство
2. мародерство

freeborn [,fri:bɔ:n]
a свободен по рождение

free church ['fri:'tʃə:tʃ]
n църква, отделена от държавата, сектантска църква (в Англия)

free-diver [,fri:'daivə]
n леководолаз

freedman ['fri:dmən]
n (pl-men) освободен роб

freedom ['fri:dəm]
1. свобода, независимост
FREEDOM of the city почетно гражданство
2. волност, свобода
to take FREEDOMs with позволявам си волности с
3. свободен достъп/ползване
to give someone the FREEDOM of one's house предоставям някому къщата си за ползуване

free-for-all ['fri:fər,ɔ:l]
I. a общодостъпен, открит
II. 1. общо сбиване
2. игра/състезание/разискване, в което всеки може да участвува

free-hand ['fri:hænd]
I. a рисуван (не чертан), скициран
II. n скица
III. n неограничена власт, пълна свобода на действие

free-handed [,fri:'hændid]
a щедър, с широка ръка

free-hearted [,fri:'ha:tid]
1. чистосърдечен, непринуден, прям, откровен
2. щедър

freehold ['fri:hould]
I. n юр. пълна собственост на недвижим имот
II. a ист. свободен от феодални задължения

freeholder ['fri:,houldə]
n поземлен собственик

free kick ['fri:kik]
n футб. свободен удар

free labour ['fri:,leibə]
1. ист. труд на свободни хора (не роби)
2. (труд на) неорганизирани в профсъюз работници

free-lance ['fri:la:ns]
I. 1. журналист, който е нещатен сътрудник на вестник и пр., независим/необвързан политик, свободен/необвързан с договор писател/художник и пр
2. ист. професионален наемен войник
II. a независим
III. v работя като независим/необвързан с договор/нещатен журналист и пр

free-liver [,fri:'livə]
n бонвиван, гастроном, чревоугодник

free-loader [,fri:'loudə]
n sl. използвач, авантаджия, човек, който живее на чужд гръб

freely ['fi:li]
1. свободно, волно
2. непринудено
3. щедро, обилно

freeman ['fri:mən]
1. свободен човек
2. независим/пълноправен гражданин
3. почетен гражданин (на град)

freemartin ['fri:ma:tin]
n недоразвито женско теле, теле хермафродит

Freemason ['fri:,meisn]
n (франк) масон, свободен зидар

freemasonry ['fri:,meisnri]
1. (франк) масонство, свбодно зидарство
2. духовна връзка, афинитет
3. прен. тайна връзка

free of charge ['fri:əv'tʃa:dʒ]
вж. free

free on board [,fri:ɔn'bɔ:d]
a търг. фоб, франко борда на кораб, натоварен на кораба (за стока)

free range ['fri:reindʒ]
a отглеждан на свобода (не в клетка-за кокошка), снесено от отгледана на свобода кокошка (за яйце)

free ride [,fri:'raid]
n нещо, получено наготово, аванта

freesia ['fri:zjə]
n бот. фрезия (Freesia)

free speech [,fri:'spi:tʃ]
n свобода на словото

free-spoken [,fri:'spoukən]
a прям, откровен

free state ['fri:steit]
n ам. ист. свободен щат (в който робството е било забранено)

free-stone ['fri:stoun]
1. стр. облицовъчен камък, бигор/варовик/пясъчник за облицовка
2. плод, чиято костилка лесно се отделя
3. attr с костилка, която лесно се отделя (за плод, особ. праскова)

freethinker [,fri:'θiŋkə]
n свободомислещ (човек), атеист

free trade [,fri:'treid]
n свободна/безмитна международна търговия

freeway ['fri:wei]
n ам. автострада (която се ползува безплатно)

freewheel [,fri:'wi:l]
I. 1. механизъм/съединител засвободен ход
2. свободно колело
II. 1. карам колело със свободен венец, спускам се по инерция
2. прен. оставям се на течението, живея безгрижно/безотговорно

free-will [,fri:'wil]
1. свобода на волята, свободна воля
of one's own FREE-WILL по своя собствена воля, доброволно
2. attr доброволен

freeze [fri:z]
I. 1. замръзвам, замразявам (се), заледявам (се), вледенявам (се), измръзвам, премръзвам, вкоченявам (се)
to FREEZE to death замръзвам, умирам от измръзване, прен. умирам от студ
I am freezing прен. много ми е студено, умирам от студ
2. прен. смразявам (се), смръзвам (се), вцепенявам (се), изстивам, смразявам кръвта на някого, охладнявам, държа се хладно/студено/резервирано към
3. мед. охлаждам (за упойка)
4. фин. налагам забрана върху, замразявам (авоари, заплати, цени и пр)
freeze on to sl. хващам се/държа се здраво за, вкопчвам се за
freeze out sl. отървавам се от, изолирам, бойкотирам (чрез конкуренция, студено държание)
freeze over замръзвам, покривам се с лед
freeze up замръзвам, сковавам се, вкочанявам се
to be frozen up блокиран съм от ледове
II. 1. замръзване, замразяване (u прен.)
2. замръзнало състояние, замръзналост

freezer ['fri:zə]
n хладилник, охладителна инсталация, камера за дълбоко замразяване

freezing ['fri:ziŋ]
I. n замръзване, замразяване, заледяване
II. a леден, вледеняващ, замразяващ

freezing machine ['fri:ziŋmə,ʃi:n]
n машина за сладолед

freezing mixture ['fri:ziŋ,mikstʃə]
n охладителна смес

freezing plant ['fri:ziŋpla:nt]
n хладилен зaвод, хладилна инсталация

freezing point ['fri:ziŋpɔint]
n физ. точка на замръзването

freight [freit]
I. 1. наемане/наем на кораб/самолет (за превоз на стоки)
2. (обикновен) превоз, транспорт (не бърз)
3. товар, стока
4. навло, стойност на превоза (по море, суша)
5. aм. товарен влак
6. прен. бреме, товар, тежест
7. attr товарен
II. 1. товаря, натоварвам (и прен.)
2. пренасям, превозвам
3. давам под наем (кораб и пр.)

freightage ['freitidʒ]
1. пренос, превоз (ване), транспорт
2. навло, такса за превоз
3. товар, стока

freighter ['freitə]
1. товарен кораб/самолет/aм. вагон
2. търг. спедитор
3. товарител, изпращач, експедитор, наемател на товарен кораб

freight liner ['freit,lainə]
n бърз товарен влак (превозващ стоки и в контейнери)

French [frentʃ]
I. a френски
II. 1. френски език
2. pl the FRENCH французите
FRENCН bean n зелен фасул
FRENCН leave n напускане без сбогуване

french bean [,frentʃ'bi:n]
n (зелен) фасул/боб (Phaseolus vulgaris)

french bread [,frentʃ'bred]
n франзела, френско хлебче

french chalk [,frentʃ'tʃɔ:k]
n шивашкакреда

french fries [,frentʃ'fraiz]
n и f. пържени картофи

french horn [,frentʃ'hɔ:n]
n муз. валдхорна

frenchify ['frentʃifai]
v придавам френски характер/облик на

Frenchman ['frentmən]
1. французин
2. френски кораб

french-polish [,frentʃ'pɔliʃ]
n политура за мебели

french roof [,frentʃ'ru:f]
n мансарден покрив

french toast [,frentʃ'toust]
n пържена филия

french window [,frentʃ'windou]
двукрила стъклена врата (на тераса)

Frenchwoman ['frentʃ,wumən]
n (pl-women) французойка

frenetic [frə'netik]
a френетичен

frenzied ['frenzid]
a обезумял, безумен, див, бесен, неистов
FRENZIED efforts отчаяни усилия

frenzy ['frenzi]
1. n бяс, ярост, безумие
2. v докарвам до лудост

frequency ['fri:kwəsi]
1. честота, повтаряне, фреквентност
FREQUENCY of occurrence честотност, фреквентност
2. физ. честота, фреквенция, повтаряемост
high FREQUENCY висока честота
3. attr високочестотен
FREQUENCY modulation физ. модулационна честота

frequent ['fri:kwənt]
I. 1. чест, често повтарящ се, многократен
2. обикновен, постоянен, често срещан
3. ускорен, бърз (за пулс и пр.)
II. 1. общувам с
2. посещавам (често)

frequentative [fri'kwentətiv]
1. грам. a многократен
2. n многократен глагол

frequenter [fri'kwentə]
n постоянен/редовен посетител

frequently ['fri:kwəntli]
1. често, многократно
2. на кратки разстояния

fresco ['freskou]
I. n (pl-os, -oes) изк. стенопис, стенна живопис, фреска
II. v украсявам със стенопис (и)

fresh [freʃ]
I. 1. пресен, свеж (и за цвят)
2. нов, допълнителен, добавъчен, скорошен, неотдавнашен
3. неопитен, зелен, млад
4. бодър, свеж, отпочинал
5. ободрителен, свеж, прохладен, силен (за вятър)
6. чист, необличан (за белъо и пр.)
7. сладък, несолен (за вода)
8. разг. нахакан, нахален, дързък, агресивен (към обратния пол)
9. разг. пийнал
II. adv не (от) давна, (на) скоро, току-що
news FRESH from the press последни новини
FRESH from London току-що пристигнал от Лондон
FRESH from school току-що завършил
III. прохлада, свежест
IV. вж. freshen

freshen ['freʃn]
1. освежавам (се), ободрявам (се), опреснявам
усилвам се (за вятър) (и с up)
2. обезсолявам се (за морска вода)

fresher ['freʃə]
n разг. първокурсник, студент първа година, новак

freshet [freʃit]
1. прииждане (на река), разливане, пълноводие, наводнение, порой
2. ам. сладководна река, която се влива в море

freshly ['freʃli]
свежо и пр. (вж fresh)

freshman [freʃmən]
n (pl-men) ам. първокурсник (в колеж, гимназия, университет), прен. новак

freshness ['freʃnis]
n свежест и пр. (вж. fresh)

freshwater ['freʃ,wɔ:tə]
1. сладководен
FRESHWATER sailor неопитен моряк
2. ам. малко известен, неизвестен

fret [fret]
I. 1. прояждам (се), разяждам (се), гриза, прогризвам, пробивам/издълбавам си път (за поток)
FRETted with rust разяден от ръжда
2. и reft измъчвам (се), тормозя (се), терзая (се), ям (се) (over, about)
to FRET and fume много съм ядосан, беснея, фуча, кося се
3. развълнувам (се), накъдрям (се) (за водна повърхност)
II. 1. прояждане, разяждане
2. проядено/разядено място
3. раздразнение, яд, тормозене, тормоз
III. n изк., арх. продълговат орнамент от начупени под прав ъгъл линии
IV. v (-tt-) украсявам с орнамент от начупени под прав ъгъл линии
V. n муз. (прагче за) позиция (на китара, мандолина)

fretful ['fretful]
a раздразнителен, капризен, плачлив

fret-saw ['fretsɔ:]
n резбарски лък

fretted ['fretid]
a украсен с резба

fretwork ['fretwə:k]
1. ажурена (дърво) резба (направена с резбарски лък)
2. украса (на таван)

friable ['fraiəbl]
a ронлив, трошлив, рохкав, пръхкав, сипкав

friar ['fraiə]
n монах, калугер (от някой орден)

friar's lantern ['fraiəz'læntən]
n блуждаещ огън (в блатисти места)

friary ['fraiəri]
n мъжки манастир

fribble ['fribl]
I. v безделнича, лентяйствувам, хайлазувам
FRIBBLE away пилея, прахосвам, пропилявам
II. n безделник, лентяй

fricassee ['frikəsi:]
n фр. готв. фрикасе

fricative ['frikətiv]
I. фон. a фрикативен
II. n фрикативна съгласна

friction ['frikʃn]
1. търкане, триене (и прен.)
2. attr фрикционен

frictional ['frikʃənl]
a физ., тех. фрикционен
FRICTIONAL resistance съпротивление на триене

Friday ['fraidi]
n петък
man/girl FRIDAY прен. предан/верен слуга, момче/момиче за всичко, фактотум
Good FRIDAY рел. Велики петък

fridge [fridʒ]
n разг. хладилник

friend [frend]
1. приятел, приятелка
a FRIEND of mine/hers, etc. един мой/нейн и т. н. приятел
to make FRIENDs with сприятелявам се с
to make FRIENDs again сдобрявам/помирявам се
to be FRIENDs with приятел съм с
a FRIEND in need is a FRIEND indeed поcл. приятел в нужда се познава
to have FRIENDs at court имам вуйчо владика
2. парл., юр. колега (за друг член на парламента)
my learned FRIEND моят уважаван колега (за друг адвокат-при пледиране)
3. доброжелател, поддръжник
4. FRIEND рел. квакер
Society of FRIEND s квакери

friendless ['frendlis]
a без приятели, сам (отен)

friendlily ['frendlili]
adv приятелски, благосклонно

friendliness ['frendlinis]
n приятелско разположение/отношение, доброжелателство

friendly ['frendli]
1. приятелски, дружески, любезен, приветлив
FRIENDLY Society взаимоспомагателно дружество
in a FRIENDLY manner приятелски, другарски
2. благосклонен, одобрителен, благоприятен
FRIENDLY showers благотворни дъждове

friendship ['frendʃip]
n приятелство, дружба

frier вж. fryer

frieze [fri:z]
I. 1. аба, шаяк
2. ам. китеник
II. n арх. фриз, бордюр

frig вж. fridge

frigate ['frigit]
1. мор. фрегат
2. зоол. фрегат (птица) (Fregata aquila) (и FRIGATEbird)

fright [frait]
1. уплаха, ужас, страх
to get/have a FRIGHT, to take FRIGHT изплашвам се
to give someone a FRIGHT изплашвам някого
2. разг. страшилище, плашило

frighten ['fraitn]
v изплашвам, плаша, стресвам
to FRIGHTEN someone into/out of doing something сплашвам някого да направи нещо/да се откаже от нещо
he was FRIGHTENed into submission накараха го да се подчини, като го сплашиха

frightful ['faitful]
1. страшен, ужасен
2. страхотен, безобразен

frightfulness ['fraitfulnis]
n ужас, страховитост

frigid ['fridʒid]
1. студен (и прен.), мразовит, леден (и прен.)
2. безразличен, апатичен
3. мед. фригидна (за жена)

Frigidaire [,fridʒi'dɛə]
n ам. хладилник

frigidity [fri'dʒiditi]
1. мразовитост
2. безразличие, апатия
3. физиол. фригидност (на жена)

frill [fril]
I. 1. набор, волан (на дреха)
2. жабо, яка
3. рl излишни/ненужни украшения, прен. важничене, превземки
to put on FRILLs важнича
II. v правя набор/волан на, накъдрям

frillies ['friliz]
n pl разг. ефирно дамско белъо

frilly ['frili]
a накъдрен, набран, украсен с много волани

fringe [frindʒ]
I. 1. ресна, пискюл
2. бретон
3. ръб, край, бордюр
4. най-отдалечен край, покрайнини (на град), окрайнина (на гора)
5. прен. нещо несъществено/допълнително, елементарни положения, наченки
FRINGE benefit допълнителни служебни облаги (напр. безплатно жилище и пр.)
FRINGE group изк., лит., пол. отцепническа група (често авангардна)
II. 1. украсявам с ресни
2. ограждам

frippery ['fripəri]
1. труфила, натруфеност (и на стил)
2. дреболии, дрънкулки

Frisco ['friskou]
n разг. гр. Сан Франциско

Frisian ['friziən]
I. a фризийски
II. 1. фризиец
2. фризийски език
3. фризийско говедо

frisk [frisk]
I. 1. подскачам/подрипвам весело
2. развявам, махам
3. sl претърсвам, опипвам (за оръжие и пр.)
II. n подскачане, подскок, скок

frisky ['friski]
a игрив, скоклив, жив

frith [friθ]
вж. firth

fritillary ['fritiləri]
1. бот. туг, ходжово лале, пашина туга (Fritillaria imperialis)
2. зоол. седефка (пеперуда)

fritter ['fritə]
I. 1. (ябълков) резен, пържен в тесто
2. къс, парче
II. 1. пропилявам, прахосвам (обик. с away)
2. раздробявам, разтрошавам, разкъсвам

frivol ['frivl]
1. безделнича
2. пилея, пропилявам (away)

frivolity [fri'vɔliti]
n лекомислие, лекомислена постъпка

frivolous ['frivələs]
1. лекомислен, празен, несериозен, повърхностен
2. незначителен, дребен

frizy ['frizi]
a къдрав, ситно накъдрен

frizz [friz]
I. v къдря (cе), накъдрям (се) (ситно)
II. n (ситни) къдри (ци)
III. v пръщя (при пържене)

frizzle ['frizl]
I. v пържа (се), пека (се) (и нa слънце)
II. v къдря (се), навивам (се) (на къдрици)
III. вж. frizz

frizzly ['frizli]
a къдрав, ситно накъдрен

fro [frou]
adv to and FRO напред-назад, насам-натам

frock [frɔk]
I. 1. рокля (женска, детска)
2. paco
3. работна престилка
4. моряшки пуловер
5. frock-coat
II. 1. обличам в рокля и пр
2. запопвам

frock-coat [,frɔk'kout]
n редингот, сюртук

frog [frɔg]
1. зоол. жаба (Rana)
2. FROG презр. французин
3. зоол. стрелка (на копитото на кон)
4. жп. кръстачка, кръстовина
5. петелка, украса от шнур (на униформа и пр.)
6. слаба пресипналост
to have a FROG in the throat пресипнал съм

frogged [frɔgd]
a украсен с петелки (за палто и пр.)

frogman ['frɔgmən]
1. леководолаз (с акваланг, шнорхел и плавници)
2. воен. подводен разузнавач, водолаз разузнавач

frog-march ['frɔgma:tʃ]
n носене на човек (арестант и пр.) за ръце и крака с лице надолу (от четирима души)

frog's-march ['frɔgzma:tʃ]
n носене на човек (арестант и пр.) за ръце и крака с лице надолу (от четирима души)

frolic ['frolik]
I. n веселие, веселба, лудуване, лудория
II. v (-ck-) веселя се, лудувам
III. a игрив, шеговит

frolicsome a игрив

from [frɔm]
1. движение от, из
to be away FROM home отсъствувам от къщи
FROM above изотгоре
FROM beyond the mountains/over the sea отвъд планините/морето
FROM under изпод
FROM outside отвън
where are you FROM? where do you come FROM? откъде си? от кой край си
2. отнемане от
to exclude FROM the number of изключвам от числото на
3. разстояние от
ten miles FROM London десет мили от Лондон
4. източник по, от
FROM memory по памет
painted FROM nature/life рисувано от натура
to die FROM blood-poisoning умирам от отравяне на кръвта
5. различаване от
to tell one thing FROM another различавам едно нещо от друго
6. начална точка при продължително действие от
FROM... to... от... до...
FROM childhood, FROM a child от детинство, още като дете
FROM of old от отдавна
7. промяна, превръщане от
FROM being accused he became the accuser от обвиняем той се превърна в обвинител
8. при глаголи, означаващи въздържане, ограничение, отнемане и пр. от
to refrain FROM smoking въздържам се от пушене

frond [frɔnd]
n бот. лист на папрат/палма, палмово и пр. клонче

front [frʌnt]
I. 1. фасада, лице, лицева/предна стра на/част, театр. зала
in FRONT of пред
в присъствието на out FRONT ам. театр. сред публиката
2. воен. фронт (и прен.) бойна линия, предна позиция, ръководство, ръководна роля
to come to the FRONT излизам на преден план
to change FRONT променям рязко позицията/становището си, минавам на противната позиция
3. прен. фасада, параван, лице/организация, която служи за прикритие на нечия тайна/противозаконна дейност
4. поет. чело, прен. лице, лик
5. нахалство, безочие, наглост
6. плаж, бряг, кей, крайбрежен булевард
7. нагръдник
8. фалшиви къдрици над челото
II. 1. преден, лицев
FRONT page първа страница на вестник
2. челен, преден
3. фон. преден
III. 1. гледам/обърнат съм към
2. облицовам
3. прен. изправям се с лице към, гледам лице в лице
4. действувам като фасада/прикритие за
5. фон. палатализирам

frontage n ивица земя (край море и пр.), фасада, изложение

frontal ['frʌntl]
I. 1. преден, фронтален (и прен.)
2. челен. на челото
3. анфас (за снимка и пр.)
II. 1. църк. завеса на олтар
2. frontage

frontier ['frʌn,tiə]
1. граница (между държави)
2. ам. граница на населените райони на страната
3. прен. предел/граница, до която е стигнало развитието на дадена наука, непроучени още области на наука и пр
4. attr пограничен

frontier guard ['frʌn,tiəga:d]
n граничар

frontiersman ['frʌn,tiəzmən]
n (pl-men) ам. ист. заселник в най-западните райони на САЩ, граничен жител, жител на гранична зона

frontispiece ['frʌntispi:s]
1. печ. фронтиспис, илюстрация срещу заглавната страница на книга
2. арх. фасада на здание

frontlet ['frʌntlit]
1. петно на челото на животно
2. чело на животно
3. лента за челото (като украшение)

front line ['frʌntlain]
1. n воен. фронтова/предна/бойна линия (и прен.)
2. attr воен. фронтови
FRONT LINE soldier фронтовак, прен. челен, най-добър/изявен

front man ['frʌntmæn]
n прен. подставено лице

front matter ['frʌnt,mætə]
n предговор и др. пояснения в началото на книга

front office ['frʌnt,ɔfis]
n главна канцелария, ръководство, полицейско комендантство

front-page ['frʌntpeidʒ]
a важен, сензационен, подходящ за първата страница на вестник

front-rank ['frʌntræŋk]
a от първостепенно значение

front-runner ['frʌnt,rʌnə]
1. сп. водач, състезател на чело на класирането
2. прен. водач

frontwards ['frʌntwədz]
adv напред

frootage ['frʌntidʒ]
n фасада, лицева страна, лице (на сграда, парцел)

frost [frɔst]
I. 1. мраз, скреж, слана
black FROST мраз без скреж/слана, сух студ
white FROST скреж, слана
hard/sharp/biting FROST силен мраз/студ
ten degrees of FROST по Фаренхайт 22, по Целзий 2
2. прен. студенина, хладност, отчужденост
3. sl. разочарование, неуспех
II. 1. попарвам (растение-за слана), заскрежавам (се), осланявам (се) (и прен.), замразявам полузамразявам (храни), побелявам (за коса)
2. покривам с пудра захар/захарна глазура
3. матирам (стъкло и пр.)

frostbite ['frɔstbait]
n мед. измръзнало място (по тялото), измръзване

frostbitten ['frɔst,bitn]
1. попарен от слана
2. измръзнал

frost-bound ['frɔstbaund]
a скован от студ/мраз/лед

frost-hardy ['frɔst,ha:di]
a бот. студоустойчив

frostily ['frɔstili]
adv хладно, крайно резервирано

frosting ['frɔstiŋ]
n готв. захарна глазура

frost-nip ['frɔstnip]
вж. frostbite

frost-tender ['frɔst,tendə]
a бот. неустойчив на студ

frostwork ['frɔstwə:k]
n фигури от скреж (върху стъкло на прозорец)

frosty ['frɔsti]
1. мразовит, студен, леден
2. заскрежен
3. побелял (за коса)
4. прен. студен, хладен, недружелюбен

froth [frɔθ]
I. 1. пяна
2. празни приказки, празнословие
II. 1. пеня (се), разбивам на пяна (яйца)
2. прен. пеня се, говоря празни приказки

froth-blower ['frɔθ,blouə]
n разг. пияч на бира

frothy ['frɔθi]
1. пенест
2. прен. повърхностен, празен, безсъдържателен

frou-frou ['fru:fru:]
1. шумолене (на коприна)
2. финтифлюшки

froward a опак, вироглав

frown [fraun]
I. v мръщя се, намръщвам се, чумеря се (at)
прен. гледам неодобрително (on, upon)
to FROWN down усмирявам с поглед
to FROWN disapproval свивам вежди неодобрително
to FROWN into silence накарвам (някого) да млъкне със сърдит поглед
II. n намръщване, начумерване, смръщване

frowning ['frauniŋ]
a намръщен, начумерен, смръщен

frowst [fraust]
I. 1. застоял/лош въздух
2. sl. човек, който не е любител на чист въздух
II. v стоя на затворено/на лош въздух, не излизам

frowsty ['frausti]
вж. frowsy

frowsy ['frauzi]
1. вмирисан, душен, спарен, запарен
2. мръсен, раздърпан, разчорлен

frowzy ['frauzi]
1. вмирисан, душен, спарен, запарен
2. мръсен, раздърпан, разчорлен

froze вж. freeze

frozen I. вж. freeze
II. 1. замръзнал, вледенен
2. леден, студен
3. крайно сдържан/резервиран, студен
4. фин. блокиран (за авоари и пр.)
5. FROZEN in скован от ледове (за кораб)

fructiferous [frʌk'tifərəs]
a бот. плодоносен, плоден

fructification n оплодяване, плодородие

fructify ['frʌktifai]
1. давам плод (и прен.)
2. прен. оплодявам, оплождам, оплодотворявам

fructose ['frʌktous]
n хим. плодова захар, фруктоза

frugal ['fru:gl]
1. пестелив, икономичен
2. скромен (и за храна), умерен, въздържан

frugality [fru'gæliti]
1. пестеливост, икономичност
2. скромност, умереност, въздържаност

frugivorous [fru:'dʒivərəs]
a зоол. плодояден

fruit [fru:t]
I. 1. плод (и прен.), плодове, овошки
2. attr плоден, плодов, за/от плодове
II. v давам плод

fruitage ['fru:tidʒ]
1. даване на плод
2. плодове, плод (и прен.)

fruitarian [fru:'tɛəriən]
n човек, който се храни само с плодове

fruiter ['fru:tə]
1. плодно дърво
good/poor FRUITER дърво, което ражда много/малко
2. кораб, който пренася плодове
3. овощар

fruiterer ['fruiterə]
n продавач на плодове

fruitful ['fru:tful]
1. плодороден, плодоносен, плодовит
2. плодотворен

fruitfulness ['fru:tfulnis]
1. плодородност
2. плодотворност

fruit-grower ['fru:t,grouə]
n овощар

fruit-growing ['fru:t,grouiŋ]
n овощарство

fruition [fru:'iʃn]
1. използуване (на блага и пр.)
2. осъществяване (на план и пр.), оправдаване (на надежди и пр.)
to come to FRUITION сбъдвам се
3. агр., лес. плодоношение

fruit jar ['fru:tdʒa:]
n буркан за компот

fruitless ['fru:tlis]
a безплоден (и прен.)

fruit-piece ['fru:tpi:s]
n изк. натюрморт (плодове)

fruit-sugar ['fruit,ʃugə]
n хим. плодова захар, фруктоза

fruit-tree ['fru:ttri:]
n плодно дърво, овошка

fruity ['fru:ti]
1. плодов, като плод, с вкус на плод
2. разг. пикантен, циничен, цапнат (за разказ и пр.)
3. много забавен, интересен
4. aм. сладникаво сантиментален
5. ам. sl. смахнат
6. ам. sl. хомосексуален
FRUITY voice звучен/плътен глас

frumenty ['fru:mənti]
n готв. вид ашуре

frump [frʌmp]
n повлекана, старомодно/лошо облечена жена

frumpish ['frʌmpiʃ]
1. старомодно облечен (за жена)
2. безинтересен

frumpy ['frʌmpi]
1. старомодно облечен (за жена)
2. безинтересен

frustrate [frʌ'streit]
v осуетявам, разстройвам, възпрепятствувам (плановете на), разочаровам, попречвам (някому) да се прояви

frustrated [frʌ'streitid]
a разочарован, обезсърчен, измамен в надеждите си, възпрепятствуван
FRUSTRATED ambitions неудовлетворени амбиции

frustrating [frʌ'streitiŋ]
a обезсърчаващ, разочароващ

frustration [frʌ'streiʃn]
1. осуетяване, разстройване, рухване (на планове, надежди)
2. чувство на безсилие/неудовлетвореност/безизходност

frustum ['frʌstəm]
n (pl-ta, -tums) геом. пресечен конус

frutescent [fru'tesənt]
a бот. храстовиден

frutex ['fru:teks]
n (pl-tices) бот. храст

fry [frai]
I. 1. пържа (се)
to FRY in one's own fat/grease разг. пържа се в собственото си масло
2. ам. sl. пращам/отивам на електрическия стол
II. 1. пържено месо, дреболии
2. ам. събиране/пикник за ядене на пържена риба/месо и пр
3. риба, подходяща за пържене
III. n (рl без изменение) дребна риба/животни (особ. жаби и пчели), дребосък
small FRY прен. шег. дребна риба, деца, дечурлига, дребосък, дребни/незначителни неща/хора

fryer ['fraiə]
1. тиган/съд за пържене
2. пиле/риба за пържене

frying pan ['fraiiŋpæn]
n тиган
out of the FRYING PAN into the fire от трън, та на глог

fubsy ['fʌbzi]
a дундест, тантурест

fuchsia ['fju:ʃə]
n бот. обички (Fuchsia hybrida)

fuck [fʌk]
v вулг. копулирам
FUCK about sl. мотая се, шляясе
to FUCK off sl. махам се, изпарявам се
особ. imp разкарай се!

fucking ['fʌkiŋ]
a вулг. безобразен, гаден, и само за подсилване-без превод

fuddle ['fʌdl]
I. 1. напивам (се)
2. обърквам
II. 1. напиване, пиянство
on the FUDDLE пиян
2. объркване

fuddy-duddy ['fʌdi,dʌdi]
I. a разг. старомоден, педантичен, важен, самомнителен
II. n старомоден/педантичен човек, важен самомнителен стар глупак

fudge [fʌdʒ]
I. 1. глупости, празни приказки
2. вид бонбони лакта
3. жур. съобщение, поместено в рубриката последни новини
II. 1. скърпвам, скалъпвам (и с up)
2. ам. служа си с измама
3. ам. не оправдавам очакванията
4. ам. избягвам да се ангажирам/занимавам с, шикалкавя
III. int глупости!

fuel [fjuəl]
I. 1. гориво, топливо
to add FUEL to the flames наливам масло в огъня
2. прен. храна
II. 1. снабдявам (се) с/набавям (си) топливо/гориво, зареждам (мотор) с гориво
2. ам. прен. поддържам, подхранвам

fuel oil ['fjuəl,ɔil]
n течно гориво

fug [fʌg]
I. 1. frowst
2. прах, боклук
II. 1. to FUG at home обичам да си стоя в къщи, домосед съм
2. омирисвам, осмърдявам (стая), правя (въздуха в стая) задушен

fugacious [fju:'geiʃəs]
1. мимолетен, преходен
2. бот. краткотраен, бързо опадващ (за листа и пр.), бързо, прецъфтяващ

fuggy ['fʌgi]
1. застоял, душен, спарен, вмирисан
2. склонен към заседнал живот

fugitive ['fju:dʒitiv]
I. 1. бягащ, избягал
2. скитащ се, скитнически
3. бегъл, бърз, краткотраен, преходен, мимолетен, ефимерен
II. 1. беглец
2. бежанец

fugleman ['fju:glmən]
1. водач, организатор
2. прен. глашатай, изразител на общо мнение

fugue [fju:g]
1. муз. фуга
2. мед. импулсивно скитничество, пориомания

fuguist ['fju:gist]
n муз. композитор на фуги

fulcrum ['fʌlkrəm]
1. физ., тех. опорна точка (на лост), точка/ос на въртене
2. прен. средство за постигане на дадена цел, опорна точка

fulfil [ful'fil]
1. изпълнявам, извършвам, осъществявам, реализирам, оправдавам (надежди)
2. задоволявам, отговарям на (изисквания и пр.), съобразявам се с (условия и пр.)
3. reft изявявам се

fulfill ам. fulfil

fulfillment n изпълняване, извършване, осъществяване, изпълнение, задоволство, изявяване

fulfilment [ful'filmənt]
1. изпълняване, извършване, осъществяване, изпълнение
2. задоволство
3. изявяване

fulgent ['fʌldʒənt]
a поет. блестящ, сияещ, лъчист

full [ful]
I. 1. пълен, изпълнен, напълнен (of), цял, цялостен, прен. съвършен, истински
FULL to the brim, FULL to overflowing пълен до върха, препълнен
FULL up съвършено пълен, пълен догоре, препълнен
weight/measure точно тегло/мярка
FULL day ден с много ангажименти, претрупан ден
FULL fare цял билет
FULL session пленарно заседание
to have one's mouth FULLпълна ми e устата
in FULL blast/swing в пълен разгар
(at) FULL blast/volume с всичка сила (за звук-при пускане на радио)
in FULL vigour в разцвета на силите
2. обилен, (из) обилен, богат
FULL life пълен/пълноценен/богат живот
3. разг. сит, нахранен, напоен
to eat till one is FULL (разг. up) ям до насита
4. погълнат, зает, говоря/мисля самоза новината
to be FULL of oneself говоря за/занимавам се само със себе си
5. широк, свободен
набран, плисиран (зa дрехи)
6. пълен, закръглен, едър, надут
7. издут (за платно)
8. звучен, плътен (за глас), наситен (за цвят), силен, ярък (за светлина)
9. заподсилване цял
a dress FULL three inches below the knee рокля цели три инча под коляното
FULL brother/sister роден брат/сестра
to the FULLest of my power доколкото ми e по силите, всичко каквото мога
II. 1. точно, (на) право
to hit someone FULL in the face удрям някого право в лицето
2. ост. много, напълно
FULL well много добре
III. n най-висока степен/размер, прен. връх
in FULL изцяло, напълно
to the FULL в пълен размер, напълно, съвсем
the FULL of the moon пълнолуние
the season is past the FULL сезонът е напреднал
IV. 1. стигам до/съм в пълна фаза (за луната)
2. разширявам, набирам (дреха)
V. v текст. тепам, валям (плат)

full back ['fulbæk]
n футб. краен защитник

full-blooded [,ful'blʌdid]
1. пълнокръвен, жив, жизнен, буен
2. чистокръвен

full-blown [,ful'bloun]
1. напълно разцъфнал, прен. напълно оформен/квалифициран
2. в пълен разцвет (за жена)

full board [,ful'bɔ:d]
n пълен пансион

full-bodied [,ful'bɔdid]
1. (въз) пълен
2. пълноценен, истински
3. гъст (за вино, сос)

full-bottomed [,ful'bɔtəmd]
1. с голямо/широко дъно (и за панталони)
2. дълъг (за перука)

full-bred [,ful'bred]
a чистокръвен

full-cream milk [,fulkri:m'milk]
n пълномаслено мляко

full-dress [,ful'dres]
a гала, параден, официален, прен. по всички правила
FULL-DRESS debate парл. изключително важни дебати

fuller [fulə]
n тепавичар

fuller's earth ['fuləz'ə:θ]
n хума, инфузорна пръст

full face [,ful'feis]
I. n печ. получерен шрифт
II. adv анфас

full-faced [,ful'feist]
1. пълнолик
2. обърнат с лице, застанал анфас

full fashioned [,ful'fæʃənd]
a по формата на крака/тялото

full-fledged [,ful'fledʒd]
1. напълно оперeн, с всичките пера (за птица)
2. напълно квалифициран, пълно правен
3. изчерпателен, обширен

full-grown [,ful'groun]
a напълно развит

full hand [,ful'hænd]
n покер фул

full house [ful'haus]
1. full hand
2. театр. пълен салон
3. парл. заседание с присъствието на повечето депутати

fulling mill ['fuliŋmil]
n тепавица

full-length [,ful'leŋθ]
1. в цял ръст (за портрет и пр.)
2. дългометражен (за филм)

full member [,ful'membə]
n редовен/пълноправен член

full-mouthed [,ful'mauðd]
1. с всичките си зъби (за животно)
2. висок, силен, пълен (за глас), пълнозвучен, със силен лай (за куче)

fullness ['fulnis]
n пълнота, цялост и пр. (вж. full)
in the FULLNESS of time когато му дойде времето
FULLNESS of the heart истинско чувство
in the FULLNESS of one's heart с искрено чувство, със сърце, преливащо от чувства

full-pelt [,ful'pelt]
adv разг. много бързо, с пълна пара

full professor [,fulprə'fesə]
n редовен професор

full-scale [,ful'skeil]
a в естествена големина/мащаб (за план, рисунка)

full-size [,ful'saiz]
a в естествени размери/големина

full-sized [,ful'saizd]
a в естествени размери/големина

full stop [ful'stɔp]
n точка (препинателен знак)

full-time [fultaim]
1. редовен, с пълен работен ден (за работа), пълен работен ден/време
2. заангажиращ/заемащ цялото време
3. сn. край на футболен мач и пр

full-timer [,ful'taimə]
n редовен работник/служител/студент

fully ['fuli]
adv (на) пълно, цялостно, съвършено, окончателно
FULLY two hours най-малко/цели два часа

fully-fashioned [,fuli'fæʃənd]
вж. full-fashioned

fulmar ['fulmə]
n зоол. буревестник (Fulmarus glacialis)

fulminant ['fʌlminənt]
вж. fulminating

fulminate ['fʌlmineit]
I. 1. светвам, блясвам
2. гърмя, трещя, експлодирам, избухвам, взривявам (се), възпламенявам (се)
3. прен. избухвам, протестирам яростно
to FULMINATE against прен. нахвърлям се срещу, сипя огън и жупел върху
II. n хим. фулминат

fulminating ['fʌlmineitiŋ]
1. трещящ, гърмящ
2. заплашителен, яростен
3. мед. скоротечен, остър

fulminator ['fʌlmineitə]
n възпламенител, детонатор

fulness вж. fullness

fulsome ['fulsəm]
1. прекален, неискрен (за ласкателство и пр.)
2. отвратителен, противен

fulvous ['fʌlvəs]
a жълтеникаво кафяв

fumble [fʌmbl]
I. 1. бърникам, опипвам
пипам непоxватно (at, with)
2. тършувам (after, for)
to FUMBLE for words търся си думите
3. подхващам неумело, правя неумели/неуспешни опити
4. сп. изпортвам (топка)
II. n непохватен/несполучлив опит

fumbler [fʌmblə]
n непохватен човек

fumbling [fʌmbliŋ]
a пипкав, несръчен, непохватен, смотан

fume [fju:m]
I. 1. дим, пари, изпарение
2. яд, гняв, озлобление
in a FUME ядосан, разгневен, вбесен
3. възбуда
in a FUME of anxiety много разтревожен/обезпокоен
II. 1. димя, пуша, образувам пари, изпарявам се
2. изпълвам с дим, опушвам
FUMEd oak тъмен/опушен дъб (за мебели)
3. ядосвам се, гневя се (at)

fumeless ['fju:mlis]
a бездимен
без пaри/изпарения

fumigant ['fju:migənt]
n дезинфекционно средство

fumigate ['fju:migeit]
v опушвам, дезинфектирам

fumigation n опушване, дезинфекция

fumigator ['fju:migeitə]
n апарат за опушване/дезинфекция

fumitory ['fju:mitəri]
n бот. росопас (Fumaria)

fun [fʌn]
1. шега, смешка, закачка
for/in FUN на шега
I don't see the FUN of it не виждам какво смешно има в това
figure of FUN смешна фигура, карикатура
to make FUN of, to poke FUN at подигравам/присмивам се на
2. забава, забавление, развлечение, приятно прекарано време
he's great FUN много е забавен
to have FUN забавлявам се, веселя се, прекарвам приятно
3. прен. гюрюлтия

function ['fʌnkʃn]
I. 1. функция, служба, назначение, предназначение, работа, длъжност
2. церемония, тържество, събрание
society FUNCTION прием
3. мат. функция, зависима променлива величина
II. 1. функционирам, действувам, работя
2. изпълнявам функцията/службата на, служа за (as)

functional ['fʌŋkʃnəl]
1. функционален
2. служебен

functionary ['fʌŋkʃnəri]
1. функционер, деятел, деец
2. служебно/длъжностно лице, служител, чиновник

fund [fʌnd]
I. 1. запас
2. фонд
3. капитал
рl разполагаеми средства, кредити, разг. пари
to be in FUNDs разг. разполагам с пари, паралия съм
4. рl държавни лихвоносни ценни книжа, държавни облигации (и public FUNDs)
to have 5,000 in the FUNDs имам пет хиляди в държавни облигации
II. 1. v фин. консолидирам (държавни заеми) в общ заем (с издаване на облигации)
2. влагам (пари) в ценни книжа
3. финансирам

fundable ['fʌndəbl]
a фин. който може да бъде консолидиран (за дълг и пр.)

fundamental [,fʌndə'mentl]
I. a основен, прен. съществен
II. 1. основа, основно правило/принцип, начало
2. муз. основен тон

fundamentalism [,fʌndə'mentəlizm]
1. строго придържане към основните принципи
2. рел. пълна вяра във всичко, писано в Библията

fundamentally [,fʌndə'mentəli]
adv в основата си, поначало/принцип

funeral ['fju:nərəl]
I. 1. погребение, погребална служба
2. погребално шествие
that's his FUNERAL! разг. той да си му бере грижата! it is not my FUNERAL това не ме интересува/засяга
II. a погребален
FUNERAL urn урна с праха (след кремация)
FUNERAL pile/pyre ист. клада зa изгаряне на мъртвец
FUNERAL home/parlour ам. погребално бюро

funerary ['fju:nərəri]
a погребален

funereal [fju:'niəriəl]
1. погребален
2. прен. траурен, гробовен, мрачен

fun-fair [fʌnfɛə]
n луна-парк

fungi вж. fungus

fungiform ['fʌŋdʒifɔ:m]
a гъбовиден

fungous ['fʌŋgəs]
1. бот. гъбен
2. като гъби (чки), гъбовиден

fungus ['fʌŋgəs]
1. бот. гъба, гъбичка, плесен
2. гъбест израстък/нарастък
3. прен. нещо, което се разраства бързо
4. sl. брада

funicular [fju:'nikjulə]
I. a въжен
II. a фуникулер, въжена линия (и FUNICULAR railway)

funk [fʌŋk]
I. 1. страх, паника
in a (blue) FUNK изплашен, паникъосан
2. страхливец, (страхо) пъзлъо
II. 1. страхувам се, бягам/кръшкам от
2. боя се, паникъосвам се

funk-hole ['fʌŋkhoul]
1. n sl. воен. скривалище, закритие
2. служба, която отървава от военна повинност

funky ['fʌŋki]
I. a разг. страхлив, плашлив, пъзлив, наплашен
II. 1. a ам. разг. смрадлив
2. прост, непосредствен
3. подобен на блуз

funnel ['fʌnl]
1. фуния
2. комин, димоходна тръба (на локомотив, пароход и пр.)

funnily [fʌnili]
1. смешно
2. странно, чудно
FUNNILY enough разг. колкото и чудно/странно да е

funny ['fʌni]
I. 1. смешен, забавен
2. странен, особен, чуден
to feel FUNNY нещо не ми е добре
FUNNY business шеги, закачки, нечиста/съмнителна работа
II. n хумористичен отдел на вестник и пр

funny-bone ['fʌniboun]
1. анат. чувствително място на лакътя
2. ам. чувство за хумор

funnyman ['fʌnimæn]
1. духовит човек, шегаджия, шегобиец, смешник
2. клоун

fur [fə:]
I. 1. кожа (с козината)
2. вълна, козина
3. събир. животни с козина/вълна
FUR and feather дивеч за ловуване
4. кожена дреха/палто/подплата
5. обложеност, бяло (на езика)
6. тех. котлен камък
накип (на винени бъчви и пр.), to make the FUR fly карам се/бия се, та хвърчи перушина, създавам раздори
II. 1. гарнирам/подплатявам с кожа
2. тех. правя/образувам котлен камък/накип (и с uр)
3. ставам обложен/бял (за език)
4. стр. обшивам (стена) с летви (преди измазване)

furbelow ['fə:bilou]
1. n l. волан, набор
2. рl разг. финтифлюшки

furbish ['fə:biʃ]
1. търкам, лъскам, излъсквам, полирам
2. възстановявам, ремонтирам
подновявам (и с up), разкрасявам

furcate ['fə:keit]
I. a раздвоен, чаталест
II. v раздвоявам (се), разклонявам (се)

fur-farming ['fə:,fa:miŋ]
n отглеждане на животни за кожата им

furious ['fjuəriəs]
1. яростен, бесен, разярен, вбесен, разгневен
2. бърз, буен, необуздан (за растеж)
3. страхотен, ужасен

furl [fə:l]
v свивам (знаме, платно, крило и пр.), събирам (се), навивам (се)

furlong ['fə:lɔŋ]
n мярка за дължина (около 200 м)

furlough ['fə:lou]
I. n отпуск (обик. воен)
on FURLOUGH в отпуск
II. v давам отпуск на, пускам в отпуск

furmenty ['fə:mənti]
вж. frumenty

furmety ['fə:məti]
вж. frumenty

furnace ['fə:nis]
n пещ (u прен.), фурна

furnish ['fə:niʃ]
1. снабдявам, доставям, давам
to FURNISH proof представям доказателства
2. мебелирам, обзавеждам, съоръжавам

furnishing ['fə:niʃiŋ]
1. обзавеждане, мебелиране
2. pl мебелировка, мебели, покъщнина, принадлежности

furniture ['fə:nitʃə]
1. мебел (и), мебелировка, покъщнина
piece of FURNITURE мебел
2. инвентар
принадлежности (брaви на врати и пр.), прибори, съоръжения, екипировка
3. печ. гарнитура, щеги, сляп материал
mental FURNITURE, FURNITURE of one's mind умствен багаж

furore [fjuə'rɔ:ri]
n фурор

furrier ['fʌriə]
n кожар, кожухар

furriery ['fʌriəri]
1. кожарство, кожухарство
2. кожи

furrow ['fʌrou]
I. 1. бразда
2. улей, вдлъбнатина
3. дълбока бръчка, бразда (на лице, чело)
4. орна земя
II. 1. правя бразди, набраздявам, ора
2. поря (море и пр.)
3. набръчквам (се), сбръчквам (се)

furry ['fʌri]
1. кожен, с кожа, вълнест, с вълна/козина
2. покрит с кожа/козина/вълна
3. хрипкав, хриплив, дрезгав

fur seal ['fə:si:l]
n зоол. морска котка (видове тюлени) (Callorhinus и Arctocephalus)

further [fə:ðə]
I. 1. по-нататък, по-далеч
FURTHER back по-назад, още по-отдавна/по-преди
to go FURTHER and fare worse попадам от трън, та на глог
to wish someone FURTHER пращам някого по дяволите
2. допълнително, още, в допълнение, освен това, независимо от това, също така, после
until you hear FURTHER до второ нареждане
I'll see you FURTHER first върви по дяволите, дума да не става, отказвам категорично
II. 1. по-нататъшен, по-далечен
FURTHER education специално образование за лица над училищна възраст
until FURTHER notice до второ нареждане
2. допълнителен, добавъчен
have you anything FURTHER to say? има те ли да добавите нещо? to make no FURTHER objections/remarks нямам никакви други възражения/забележки
without FURTHER delay без да се отлага повече, без по-нататъшно отлагане, веднага, незабавно
III. v придвижвам, подпомагам, подкрепям, съдействувам на, способствувам за
to FURTHER his ends, he... за да улесни постигането на целите си, той.

furtherance ['fə:ðərəns]
n придвижване напред, подпомагане, подкрепа, съдействие

furtherer ['fə:ðərə]
n поддръжник, насърчител, радетел

furthermore ['fəðəmɔ:]
adv освен това, при това, нещо повече

furthermost ['fə:ðəmoust]
a най-далечен/отдалечен, най-преден

furthest ['fə:ðist]
вж. farthest

furtive ['fə:tiv]
1. скрит, потаен, таен, прикрит
to cast a FURTIVE glance поглеждам крадешком
2. лукав
3. откраднат
4. крадлив

furtively ['fə:tivli]
1. скрито, тайно, крадешком
2. плахо

furuncle ['fjuərʌŋkl]
n мед. цирей, фурункул

fury ['fjuəri]
1. ярост, бяс, лудост, настървeниe
in a FURY побеснял, разярен
2. FURY мит. Фурия
3. прен. зла/свирепа жена

furze [fə:z]
n бот. прещип (Ulex europaeus)

fuse [fju:z]
I. 1. топя (се), разтопявам (се), разтапям (се), стопявам (се) (за метал), изгарям (за ел. уред)
2. смесвам (се), сливам (се), съединявам (се), сраствам се
3. ик., пол. сливам/обединявам се (за търговски дружества, банки, партии)
II. n ел. бушон, предпазител
III. n тех. фитил (за възпламеняване), запалка (на снаряд), възпламенител, детонатор
IV. v поставям запалка (на снаряд)

fusee [fju:'zi:]
1. кибритена клечка, незагасваща от вятъра
2. жп. червена светлина
3. тех. конусовиден скрипец
4. фитил (за възпламеняване), детонатор

fuselage ['fju:zəlidʒ]
n ав. фюзелаж, корпус

fusible ['fju:zəbl]
a разтопим

fusiform ['fju:zifɔ:m]
a вретеновиден

fusile ['fju:sail]
a разтопен, течен

fusilier [,fju:zi'liə]
1. ист. мускетар
2. pl имена няколко английски полка

fusillade [,fju:zi'leid]
I. 1. залп (и прен.), стрелба
2. разстрел (със залп)
II. 1. изпращам залп
2. разстрелвам (със залп)

fusion ['fju:ʒn]
1. стопяване, разтопяване, топене
2. прен. сливане, съединяване, претопяване, преливане
3. разтопена маса, сплав, смес
4. пол. коалиция
5. ядр. сливане, синтез
FUSION bomb термоядрена/водородна бомба

fuss [fʌs]
I. 1. суетене, щуране, шетня, шум, врява, бъркотия, нервничене
to make a FUSS about протестирам срещу, вдигам голям шум за, правя голям въпрос от
to make a great FUSS of прекалявам с грижите си за
to get into a FUSS обърквам се, шашардисвам се, нервирам се
2. дребна кавга
II. 1. тревожа (се), безпокоя (се), суетя се, сърдя (се), оплаквам се, карам се, дразня (се)
2. прекалявам с грижите си, отрупвам с внимание (over, around)
отделям много внимание (за фризура, тоалети и пр.) (with)

fussbudget ['fʌs,bʌdʒit]
разг. fuss-pot

fussiness ['fʌsinis]
1. суетливоет, нервност, дребнавост, придирчивост
2. прен. претрупаност

fuss-pot ['fʌspɔt]
n суетлив/придирчив човек, човек, който вечно се тревожи за дреболии

fussy ['fʌsi]
1. суетлив, нервен, дребнав, придирчив
2. претрупан, натруфен (за дреха), предвзет, маниерен, претрупан (за стил и пр.)

fustian ['fʌstiən]
1. текст. памучно кадифе, дефтин
2. надутост, бомбастичност (на стил и пр.), гръмка фраза

fustigate ['fʌstigeit]
v шег. налагам с пръчка

fusty ['fʌsti]
1. спарен, мухлясал, застоял, задушен
2. прен. старомоден, остарял, мухлясал

futharc ['fu:ða:k]
n руническа азбука

futhorc ['fu:ðɔ:k]
n руническа азбука

futile ['fju:tail]
1. безполезен, напразен, безплоден, безсмислен, безуспешен
2. дребен, маловажен, несериозен, повърхностен, лекомислен

futilitarian [,fju:tili'tɛəriən]
n човек, който счита всички човешки усилия/стремежи за безсмислени, песимист

futility [fju:'tiliti]
1. безполезност, безуспешност, безсилие
2. несериозност, безсмисленост, безсмислица, лекомислие, повърхностност

future ['fju:tʃə]
I. a бъдещ (и грам.), at some FUTURE day някой ден
II. 1. бъдеше
for the FUTURE, in (the) FUTURE занапред, за в бъдеще, отсега нататък
2. бъдеще, перспектива, изгледи
3. грам. бъдеще време (и FUTURE tense)
4. pl търг. срочна сделка, договор за бъдеща доставка, стока за бъдеща доставка
the FUTURE (life/state) рел. задгробният живот

futureless ['fju:tʃəlis]
a безперспективен

futurism ['fju:tʃərizm]
n изк. футуризъм

futurist ['fju:tʃərist]
n изк. футурист

futurity [fju:'tjuəriti]
1. грам. бъдеще, бъдещност
2. pl бъдещи събития, бъднини
3. рел. задгробният живот

fuze вж. fuse

fuzee вж. fusee

fuzz [fʌz]
I. 1. мъх, влакънца
2. коса като пух/мъх
II. n sl. полицай, полиция

fuzzy ['fʌzi]
1. мъхнат, мъхест (за плат), разнищен (за коприна)
2. бухнал, ситно къдрав (за коса)
3. изк. неясен, мъгляв (и фот.)

fylfot ['filfɔt]
n свастика, пречупен кръст

g [dʒi:]
I. 1. буквата G
2. муз. сол
3. ам. sl. хиляда долара

gab [gæb]
I. 1. n разг. дърдорене, бърборене, дрънкане
to have the gift of the GAB имам дар слово, чене
stop your GAB! sl. млъкни!
II. v (-bb-) разг. бърборя, дърдоря, дрънкам

gabardine вж. gaberdine

gabble ['gæbl]
I. 1. ломотя, бърборя, дърдоря, бръщолевя
to GABBLE out/through изломотвам, избърборвам (нещо)
2. крякам (за гъска, като гъска)
II. 1. ломотене, бърборене, дърдорене
2. крякане (на гъска и пр.)

gabbler ['gæblə]
n дърдорко, бъбрица

gabby a ам. бъбрив, приказлив

gaberdine ['gæbədi:n]
1. текст. габардин
2. ист. широка дълга дреха

gabfest ['gæbfest]
1. n sl. говорилня
2. безкрайни разговори, чесане на езиците

gable ['geibl]
I. 1. арх. фронтон, триъгълно поле/чело на двукрилен покрив
2. арх. стена с фронтон
3. тех. подпорка
II. v apx. строя (къща) с/правя фронтон

gabled ['geibld]
1. a арх. остър (за покрив)
2. с фронтон (за къща)

gable window [,geibl'windou]
n прозорец във фронтон

gad [gæd]
I. int by GAD! ей богу!
II. 1. миткам, скитам, развявам се
търся развлечения (about)
2. пълзя (за растение)
III. n (up) on the GAD в движение

gadabout ['gædəbaut]
n скитало, миткало, безделник

gadfly ['gædflai]
1. зоол. щръклица (сем. Tabanidae)
2. прен. досадник, шило

gadget ['gædʒit]
1. разг. приспособление, кухненски и пр. уред
2. ирон. заврънгачка, джунджурия

gadoid ['gædɔid]
I. зоол. a от рода на треските
II. n треска (Gadus)

Gael [geil]
1. n шотландски или ирландски келт
2. a келтски (език)

Gaelic ['geilik]
I. a келтски
II. n келтски (език) (в Шотландия и Ирландия)

gaff [gæf]
I. 1. рибарска кука (за изваждане на уловена риба)
2. харпун
3. мор. гафел
4. тех. рl котки (за качване по телеграфен стълб)
5. ам. измама, подвеждане, номер
6. постоянни подигравки/критики, грубост (и)
7. gaffe
to blow the GAFF sl. издавам тайна
to stand the GAFF sl. деяня, издържам на трудности, спокойно понасям наказание/подигравки
II. 1. удрям с харпун, изваждам с кука (риба)
2. ам. измамвам, погаждам номер на, прен. оскубвам
3. ам. подправям, нагласям (с цел да измамя)
III. n sl. евтин театър, вариете

gaffe [gæf]
n гаф

gaffer ['gæfə]
1. дядка, старче
2. бригадир, надзирател, разг. чорбаджия, работодател
3. ам. кино, телев. осветител

gag [gæg]
I. n l. кърпа и пр. (за запушване на устата)
2. мед. усторазширител
3. ам. sl. измама, заблуда
4. парл. прекратяване на дебатите, прен. запушване на устата
5. театр. импровизация на актъор, остроумна реплика, остроумие, шега
II. 1. запушвам устата на (и прен.)
2. театр. импровизирам, шегувам се, остроумнича, разнообразявам (представление) с остроумия и пр
3. мамя, лъжа
4. ам. предизвиквам гадене, гади ми се
5. ам. не мога да понасям, дърпам се

gaga ['gægə]
a sl. изкуфял
to go GAGA изкуфявам, вдетинявам се
a разг. безсмислен, глупав, безполезен

gage [geidʒ]
I. 1. залог, гаранция, депозит
to give/lay something at GAGE давам нещо като гаранция
2. прен. хвърляне на ръкавица, предизвикателство
II. v давам като гаранция/залог
III. ам. gauge

gaggle ['gægl]
I. 1. ято (гъски)
2. крякане (на гъска)
3. шег. (група) шумни/приказливи жени, шумна компания/група
II. v крякам (за гъска)

gaiety ['geiəti]
1. веселост, веселба, веселие
2. празничен вид, пъстрота (на облекло), издокараност
3. рl развлечения

gaily ['geili]
1. весело, радостно
2. ярко, пъстро, празнично

gain [gein]
I. 1. печеля, спечелвам (с труд)
2. спечелвам, печеля (награда, победа, приятели и пр.)
to GAIN the car of спечелвам благоволението на
3. получавам, придобивам
4. подобрявам се, напредвам, прогресирам
to GAIN (in) weight/flesh напълнявам, оправям се
to GAIN (in) strength засилвам се
to GAIN in popularity ставам по-популярен/известен
5. извличам полза, имам изгода
6. достигам, добирам се до
7. вървя напред, избързвам (за часовник)
gain on/upon настигам, догонвам, задминавам, завземам част от сушата (за море)
gain over привличам на своя страна, спечелвам
II. 1. печалба
2. изгода
3. рl доходи, приходи
4. увеличение, напредък, подобрение, прогресиране
a GAIN to knowledge научен принос

gainful ['geinful]
1. доходен, изгоден, рентабилен
2. жаден за печалби

gainings ['geiniŋz]
n рl доходи, приходи, печалби

gainly a грациозен, тактичен

gainsay [gein'sei]
v (gainsaid) книж. отричам, оспорвам, противореча

gainst [geinst]
I. вж. noem. against
II. вж. noem. against

gait [geit]
n походка, вървеж, ход (на кон)

gaiters ['geitəz]
1. гамаши, гети, гетри
2. ам. обувки с ластик от двете страни, шушони с горнище от плат

gal [gæl]
n разг. момиче

gala ['ga:lə]
1. празненство, тържество
2. attr празничен, гала
GALA night театр. гала-представление

galactic [gə'læktik]
a астр. галактичен

galantine ['gælənti:n]
n желирано месо, пача

galaxy ['gæləksi]
1. астр. галактика
the GALAXY Млечният път
2. прен. плеада

gale [geil]
I. 1. n вихър, силен вятър, хала, мор. буря
2. поет. зефир, ветрец
3. изблик (на смях и пр.)
II. n бот. блатиста мирта (Myrica gale)

galingale ['gæliŋgeil]
1. n бот. ginger l
2. кисела трева (Cyperus longus)

gall [gɔ:l]
I. 1. жлъч (течността)
2. жлъчка, жлъчен мехур
3. прен. жлъч, злоба
to vent one's GALL on изливам злобата си върху
to dip one's pen in GALL пиша жлъчно
4. разг. нахалство, наглост, безочливост
5. нещо крайно неприятно, огорчение, горчив хап (и GALL and wormwood)
II. 1. протъркано/ожулено място, набито място, пришка (на кон)
2. прен. раздразнение, горчилка, огорчение, злост
III. 1. протривам, ожулвам
2. дразня, предизвиквам, безпокоя, тревожа, унижавам, оскърбявам, огорчавам
IV. n бот. шикалка (и gall-nut)

gallant ['gælənt]
I. 1. храбър, смел, доблестен, неустрашим
2. внушителен, красив, представителен
GALLANT display внушителна/красивагледка
3. галантен, кавалерски
4. любовен
II. 1. конте
2. галантен кавалер, ухажор, поклонник, любовник
III. 1. флиртувам, ухажвам
2. придружавам, съпровождам (дама)

gallantry ['gæləntri]
1. храброст, смелост
2. галантност, учтивост, комплимент
3. ухажване, флирт, любовна история

gall-bladder ['gɔ:l,blædə]
n анат. жлъчен мехур

gall-duct ['gɔ:l,dʌkt]
n анат. жлъчен канал

galleon ['gæliən]
n ист. испански кораб, галеон

gallery ['gæləri]
1. галерия (в помещение и с колони), колонада
2. балкон (в сграда и външен), ам. веранда
3. театр. галерия, публиката от галерията
to play to the GALLERY играя според вкуса на галерията, търся евтини ефекти/слава/популярност
4. публиката на състезания по голф/тенис
5. коридор, проход, пасаж
6. закрито стрелбище
7. мин. галерия
8. художествена галерия

galley ['gæli]
1. ист. галера
the GALLEYs прен. каторжна работа
2. вид тясна бързоходна лодка
3. малък едномачтов кораб
4. мор. камбуз, ав. ам. кухня на самолет
5. печ. компас, шпалта

galley-dave ['gælisleiv]
1. каторжник
2. прен. роб

galley-proof ['gælipru:f]
n печ. (коректура на) шпалта

Gallic ['gælik]
I. 1. галски
2. френски
II. a хим. танинов, дъбилен

Gallicism ['gælisizm]
n галицизъм

gallicize ['galisaiz]
v пофренчвам

galligaskins n pl гащи, потури

gallimaufry [,gæli'mɔ:fri]
n смесица, галиматия, бъркотия

gallinaceous [,gæli'neiʃəs]
a зоол. кокоши

galling ['gɔ:liŋ]
1. много раздразнителен
2. оскърбителен, унизителен

gallivant [,gæli'vænt]
1. флиртувам
2. скитосвам, миткам, шляя се

gall-nut ['gɔ:lnʌt]
вж. gall

gallon ['gælən]
n галон, мярка за точности (англ. 4,54 л, и imperial GALLON, ам. 3,78 л)

galloon [gə'lu:n]
n галон, ширит

gallop ['gæləp]
I. n галоп (и прен.), езда в галоп
at a GALLOP, at full GALLOP в галоп, с най-голяма бързина, с всички сили
to go for a GALLOP яздя, отивам на езда
II. 1. галопирам, препускам с всички сили, препускам (кон) в галоп
2. говоря/прочитам бързо (over, through)
3. развивам се бързо (за болест, и прен.)
GALLOPing consumption скоротечна туберкулоза
4. to GALLOP away избягвам, напускам бързо

gallopade [,gælə'peid]
I. n бърз игрив танц (и музиката за този танц)
II. v движа се бързо/живо

galloping a скоротечен (за туберкулоза)

Galloway ['gæləwei]
n шотл. порода дребни яки коне, порода як добитък

gallows ['gælouz]
1. n pl обик. с гл. в sing бесилка, бесило
to cheat the GALLOWS отървавам въжето
2. стр. скеле
3. сп. паралелка, успоредка

gallows-bird ['gælouzbə:d]
n разг. обесник

gallows-tree ['gælouz'tri:]
n бесилка, бесило

gall-pipe ['gɔ:lpaip]
вж. gall-duct

gall-stone ['gɔ:lstoun]
n мед. камък в жлъчния мехур

gallup poll ['gæləp,poul]
n анкета за общественото мнение (провеждана от института Галъп)

galluses ['gæləsiz]
n pl ам. разг. презрамки, тиранти

galoche вж. galosh

galoot [gə'lu:t]
1. моряк
2. войник
3. непохватен/глупав човек, ам. особняк

galop ['gæləp]
I. n бърз танц, галоп
II. v играя бърз танц (галоп)

galore [gə'lɔ:]
adv разг. в изобилие
whiskey GALORE уиски колкото щеш/в неограничени количества

galosh [gə'lɔ:ʃ]
n галош

galumph [ga'lʌmf]
v разг. подскачам от радост

galvanic [gæl'vænik]
1. ел. галваничен
2. прен. конвулсивен, неестествен
GALVANIC grin озъбване
GALVANIC smile измъчена усмивка

galvanism ['gælvənizəm]
1. хим., физ. галванизъм
2. тех., мед. галванизация

galvanize ['gælvənaiz]
1. галванизирам (и мед.), поцинковам
2. прен. съживявам, подбуждам, стимулирам
to GALVANIZE someone into doing something стимулирам някого да направи нещо

galvanizer ['gælvənaizə]
n галванизатор

gam [gæm]
I. 1. стадо китове
2. ам. среща/гостуване в морето (на китоловни кораби и пр.)
II. 1. събираме се на стадо (за китове)
2. устройваме си срещи, разменяме си визити (и в морето-за екипажа)

gambade [gæm'beid]
1. скок (на кон)
2. неочаквано движение, лудория
3. гамаш

gambado [gæm'beidou]
1. скок (на кон)
2. неочаквано движение, лудория
3. гамаш

gambit ['gæmbit]
1. шахм. гамбит
2. прен. маневра

gamble ['gæmbl]
I. 1. играя комар
to GAMBLE away at cards проигравам на карти
2. рискувам (големи суми), спекулирам (и на борсата)
II. 1. хазартна игра, комар
2. рисковано предприятие, риск, спекулация, въпрос на късмет
to take a GAMBLE with something рискувам/поемам риск с нещо

gambler ['gæmblə]
n комарджия

gambling ['gæmbliŋ]
n комар, хазарт

gambol ['gæmbl]
I. n подскок, подскачане (на деца, агънца)
II. (-ll-) подскачам, скачам весело, рипам

game [geim]
I. 1. игра, сп. мач
pl състезания, игри
a GAME of football футболен мач/игра
to play a good/poor GAME at cards добър/лош играч съм на карти
to be on/off one's GAME играя добре/лошо, съм/не съм във форма
two can play at that GAME разг. ще видим кой ще надвие, ще ти го върна тъпкано
2. сп. гейм, отделна игра (при тенис), манш (при бридж)
3. сп. резултат (при тенис), спечелена игра
GAME all, GAME and GAME по една игра, спечелена от двете страни
4. шега, закачка
to make GAME of вземам на подбив, присмивам се на
5. хитрост, примка, уловка
none of your little GAMEs! да ги нямаме такива! такива номера не ми минават
6. план, проект, замисъл, тактика
to play a deep GAME имам тайни замисли/планове
to play a winning/losing GAME върви ми, ще успея/не ми върви, ще се проваля
so that's your little GAME разкрих ти играта/тайните намерения
the GAME is uр всичко e свършено/пропаднало
his GAME is up свършено e с него
7. ам. занимание, дейност
the newspaper GAME журналистика, вестникарство
the GAME of politics политическа дейност
8. sl. the GAME крадене, проституция
9. дивеч
fair GAME разрешен лов, прен. прицел за всички
the GAME is not worth the candle не си струва труда
to play someone's GAME действувам в интерес на някого, наливам вода във воденицата му
II. 1. смел, бояк
to die GAME умирам като герой/геройски
2. готов, съгласен (for)
3. ловен, ловджийски, за лов
III. v играя комар
to GAME away проигравам на комар
IV. a разг. сакат, куц

game-cock ['geimkɔk]
n петел за борба

gamekeeper ['geim,ki:pə]
n пазач на дивеч

gamely ['geimli]
adv енергично, бойко, смело, дръзко

gameness ['geimnis]
n смелост, бойкост

game preserve ['geimpri,zə:v]
n ловен резерват

gamesmanship ['geimzmənʃip]
n разг., шег. спечелване на състезание чрез психическо въздействие, без нарушение на правилата

games-master ['geimz,ma:stə]
n учител по физкултура

games-mistress ['geimz,mistris]
ж. р. от games-master

gamesome ['geimsəm]
a игрив, подвижен, весел

gamester ['geimstə]
1. n ам. комарджия
2. играч

game-warden ['geim,wɔ:dən]
вж. gamekeeper

gamey вж. gamy

gamin [ga:'mæn]
n гамен

gaming ['geimiŋ]
n комарджийство, хазарт

gaming-house ['geimiŋhaus]
n игрален дом, казино

gamma ['gæmə]
n гръцката буква гама

gammer ['gæmə]
n ост. баба, старица

gammon ['gæmən]
I. n шунка, жамбон, пушен/консервиран бут
II. v опушвам/консервирам месо
III. 1. врели-некипели, глупости
2. баламосване
IV. 1. v разг. плещя, дрънкам глупости
2. будалкам, баламосвам
V. n табла марс
VI. v табла правя марс

gamp [gæmp]
n разг. (голям) чадър

gamut ['gæmət]
1. муз. гама
2. диапазон, регистър (на глас)
3. прен. диапазон

gamy ['geimi]
1. с миризма на дивеч, (леко) вмирисан (за месо)
2. ам. прен. пикантен, солен
3. ам. покварен, непочтен
4. смел, бояк

gander ['gændə]
I. 1. гъсок
2. прен. гъсок, глупак
II. n sl. поглед
to take GANDERs хвърлям погледи

gang [gæŋ]
I. 1. група, бригада (от работници)
2. банда, шайка
3. комплект (инструменти)
II. 1. образувам шайка, съюзявам се (и с up, together), струпвам се
2. съюзявам се против, нападам (c up, on, against)

ganger ['gæŋə]
n бригадир (на работници)

gangling ['gæŋgliŋ]
a дългурест, длъгнест, като разглобен

ganglion ['gæŋgliən]
1. анат. ганглий, нервен възел
2. мед. туморче (на сухожилие)
3. прен. център на дейност, интерес и пр

gangplank ['gæŋplæŋk]
n мор. подвижно мостче

gangplow ['gæŋplau]
n ам. многореден плуг

gangrene ['gæŋgri:n]
I. n мед. гангрена, прен. поквара
II. v мед. причинявам гангрена, гангренясвам

gangrenous ['gæŋgrinəs]
a мед. гангренозен, гангренясал

gang saw ['gæŋsɔ:]
n гатер

gangster ['gæŋstə]
n гангстер

gangue [gæŋ]
1. n минер. рудна/жилна скалa
2. скален примес в руда

gangway ['gæŋwei]
I. 1. подвижно мостче, отвор в борта за мостче
2. пътека в театър/зала/ресторант, напречна пътека, която разделя на две Камарата на общините
members above/below the GANGWAY членове на парламента, тясно/малко свързани с официалната политика на партията си
3. мин. галерия, щрек
4. стр. временна подвижна дъсчена пътека/мостче към строеж
II. int дайте път! писта!

gannet ['gænit]
1. зоол. морска птица от сем. Sulidae
2. sl. лакомник

ganoid ['gænɔid]
I. a зоол. ганоиден
II. n ганоидна риба

gantlet ['gæntlət]
вж. gauntlet

gantlope ['gæntloup]
вж. gauntlet

gantry ['gæntri]
1. рамка, портал на подeмен кран
2. жп. сигнален мостик
3. подставка за бъчва
4. подвижно съоръжение за подготовка преди изстрелването на ракета

gaol [dʒeil]
I. n затвор, тъмница
II. v слагам в затвор, затварям

gaolbird ['dʒeilbə:d]
n затворник, особ. рецидивист, престъпен тип

gaoler ['dʒeilə]
n тъмничар

gaolor ['dʒeilə]
n тъмничар

gap [gæp]
I. 1. пролука, зев, дупка, празно място/пространство
2. пролом, дефиле, клисура, дерe
3. празнина, празнота, пропуск, пауза
4. прен. бездна, пропаст, различие
generation GAP неразбирателство/различия между младото и старото поколение
5. aм. несъответствие
credibility GAP явно различие между официални изявления и факти
II. v (-рр-) правя дупка (в, на)

gape [geip]
I. 1. зея, зяпам, зина
2. прозявам се
3. гледам, зяпам (at)
II. 1. прозявка
the GAPEs последователни прозевки
2. изумен поглед
3. отвор на уста/човка

gaper ['geipə]
1. заплес, зяплю
2. зоол. вид мида от сем. Myidae

gap-toothed ['gæptu:ðd]
a с раздалечени/редки зъби

garage ['gæra:ʒ]
I. n гараж
II. v гарирам

garb [ga:b]
I. n книж. облекло, одеяние, носия
in the GARB of облечен като
II. v обик. pass, refl обличам

garbage ['ga:bidʒ]
1. отпадъци, смет, боклук
2. лошо четиво/книга, боклук

garble ['ga:bl]
v тенденциозно подбирам, представям неточно, изопачавам, извращавам, фалшифицирам (сметка)

garden ['ga:dn]
I. 1. градина
2. pl парк, специална градина (напр. зоологическа, ботаническа)
3. attr градински
everything in the GARDEN is lovely разг. всичко e наред
to lead someone up the GARDEN увличам/заблуждавам/баламосвам някого
II. 1. обработвам градина, работя в градина
2. превръщам в градина, планирам градина, озеленявам

garden city ['ga:dn'siti]
n град градина

gardened ['ga:dənd]
1. обработван (за градина)
2. с градина (за къща и пр.)

gardener ['ga:dnə]
n градинар

garden-frame ['ga:dnfreim]
n малък парник, парникова леха

gardening ['ga:dniŋ]
n градинарство

garden party ['ga:dn,pa:ti]
n прием в градина

garden produce ['gaidn,prodju:s]
n плодове, зеленчуци, цветя

garden-suburb ['ga:dn,sʌbə:b]
n озеленено предградие

gargantuan [ga:'gæntjuən]
a огромен (за anemum, обед и пр.)

gargle ['ga:gl]
I. v правя (си) гаргара
II. n гаргара

gargoyle ['ga:gɔil]
n арх. водоливник с фантастични фигури (в готиката)

garish ['gɛəriʃ]
1. крещящ, ярък (и прен.)
2. блестящ, ослепителен

garland ['ga:lənd]
I. 1. гирлянда, венец
2. прен. награда, лавров венец
3. антология
II. v увенчавам/украсявам с гирлянди/венци

garlic ['ga:lik]
1. чесън, чеснов лук
2. главичка чесън (u bulb of GARLIC)

garlicky ['ga:liki]
a чеснов, с миризма на чесън

garment ['ga:mənt]
I. n дреха, одежда
pl облекло
II. v обик. рр обличам

garner ['ga:nə]
I. 1. хамбар, житница
2. прен. хранилище, склад
3. антология
II. v събирам, пазя
натрупвам (и с in, up) (и прен.)

garnet ['ga:nit]
n минер. гранат

garnish ['ga:niʃ]
I. 1. гарнирам (u ядене), украсявам
2. юр. налагам запор
II. n украшение
гарнитура (u на ядене)

garnishee [,ga:ni'ʃi:]
I. 1. длъжник, предупреден от съда да не погасява дълг, поради запориране
2. запориране на дълг
II. v юр. налагам запор

garnishment ['ga:niʃmənt]
1. украшение, украсяване, гарниране
2. юр. съобщение за запориране на дълг

garniture ['ga:nitʃə]
n гарнитура (u на ядене), украшение

garotte вж. garrotte

garret ['gærət]
n таванска стая/етаж, мансарда

garrison ['gærisn]
I. n гарнизон
II. 1. поставям гарнизон в
2. назначавам на служба в гарнизон

garrotte [gæ'rɔt]
I. 1. ист. гарота, смърт чрез удушване с гарота
2. мятане на въже през шията, удушaване (при грабеж)
II. 1. ист. удушвам с гарота
2. мятам въже през шията, удушaвам (при грабеж)

garrulity [gæ'ru:liti]
n словоохотливост, бъбривост

garrulous ['gæruləs]
a бъбрив, приказлив, словоохотлив

garter ['ga:tə]
I. 1. жартиера, ластик за чорапи
2. the GARTER орден на жартиерата
II. 1. закачам с жартиера, стягам с ластик
2. награждавам с ордена на жартиерата

garter-snake ['ga:təsneik]
n неотровна сев. -aм. змия (Thamnophis)

garter-stitch ['ga:təstitʃ]
n жартиерна плетка

Garth n оградено място, двор, градина

gas [gæs]
I. 1. газ, светилен газ
2. воен. боен/отровен газ (и poison GAS)
3. мед. райски газ, смехотворен газ
4. мин. гризу
5. ам. разг. бензин, газ, петрол
to step on the GAS авт. давам газ
6. разг. празни приказки, бръщолевене
II. 1. воен. употребявам/отравям с газове, обгазявам
2. насищам/пълня с газ
3. изпускам/отделям газ
4. ам. пълня с бензин (и с uр)
5. разг. плещя, плямпам

gas-bag ['gæsbæg]
1. мях за съхраняване на газ (в балон и пр.)
2. разг. дърдорко

gas-bomb ['gæsbɔm]
n химическа бомба

gas chamber ['gæs,tʃeimbə]
n газова камера

gasconade [,gæskə'neid]
I. n самохвалство
II. v хваля се

gas-cooker ['gæs,kukə]
n газова готварска печка

gaseity [gæ'si:ti]
n газообразност

gaseous ['gæsjəs]
a газов, газообразен

gas-fire ['gæs,faiə]
n газова печка/радиатор

gas-fitter ['gæs,fitə]
n техник за поставяне на инсталации за газ

gas-generator ['gæs,dʒenəreitə]
n газгенератор

gash [gæʃ]
I. 1. дълбока отворена рана, разрез
2. пукнатина, дълбок изкоп
II. v правя дълбока рана, разцепвам

gas helmet ['gæs,helmit]
n противогаз, газова маска

gasiform ['gæsifɔ:m]
a газообразен

gasify ['gæsifai]
v превръщам (се) в газ

gasket ['gæskit]
1. мор. корабно въже
2. тех. набивка, уплътнител

gas-lamp ['gæslæmp]
n газова лампа, уличен фенер

gas-main ['gæsmein]
n газопровод

gas-man ['gæsmæn]
1. работник в производството на светилен газ
2. gas-fitter
3. инкасатор по консумацията на светилен газ

gas-mask ['gæsma:sk]
вж. gas helmet

gasogene вж. gazogene

gasolene ['gæsouli:n]
1. ам. бензин
2. газолин

gasoline ['gæsouli:n]
1. ам. бензин
2. газолин

gasometer [gæ'sɔmitə]
1. резервоар за светилен газ
2. газомер

gasp [ga:sp]
I. 1. задъхвам се, пъшкам, дишам тежко
2. оставам с отворена уста, ахвам
3. to GASP out произнасям със задъхване
to GASP out one's life умирам, издъхвам
II. n издихание, ахване, пъшкане
to give a GASP ахвам, изпъшквам
at the/one's last GASP на умиране, крайно изтощен

gasper ['ga:spə]
n sl. евтина цигара

gas-plant ['gæspla:nt]
I. 1. завод за получаване на светилен газ
2. газгенераторна инсталация
II. n бот. росен (Dictamnus albus)

gas-proof ['gæspru:f]
a който не пропуска газ
GAS-PROOF shelter противогазово скривалище

gas station ['gæs,steiʃn]
n бензиностанция

gassy ['gæsi]
1. газообразен
2. пълен с газ
3. разг. бъбрив, пълен с празни хвалби

gas-tar ['gæsta:]
n катран

gasteropod ['gæstərəpɔd]
n зоол. коремоного

gas-tight ['gæstait]
a херметичен

gastric ['gæstrik]
a мед. стомашен, гастритен

gastritis [gæ'straitis]
n мед. гастрит

gastrology [gæ'strɔlədʒi]
n кулинарно изкуство

gastronome ['gæstrənoum]
n гастроном, чревоугодник

gastronomer [gæ'strɔnəmə]
n гастроном, чревоугодник

gastronomic [,gæstrə'nɔmik]
a гастрономически, чревоугоднически

gastronomy [gæ'strɔnəmi]
n кулинарно изкуство, гастрономия

gastropod вж. gasteropod

gas-works ['gæswə:ks]
n завод за светилен газ

gat [gæt]
n sl. револвер

gate [geit]
I. 1. врата, порта, вратник
2. планински проход
3. шлюз, бариера
4. тех. клана, шибър, регулатор, леяк (на форма)
5. сп. брой на публиката (на мач, състезание), целият приход от входна такса
6. sl. уволнение
to come through the GATE of ivory/horn сбъдвам се/не се сбъдвам (за сън)
II. v наказвам (студент) като го задържам в университета (в Кеймбридж и Оксфорд) за определено време/след определен час

gate-crash ['geitkræʃ]
v влизам без покана/билет

gate-crasher ['geitkræʃə]
n човек, който влиза без покана/билет, неканен гост

gate-house ['geithaus]
n постройка при градска и пр. порта, къщичка на вратар

gate-keeper ['geit,ki:pə]
n вратар, портиер

gate-legged table ['geitlegd'teibl]
n вид сгъваема маса (с прикрепени с панти таблa)

gate-money ['geit,mʌni]
n вход (на такса)

gate-post ['geitpoust]
n стълб/дирек на врата

gateway ['geitwei]
1. врата (и прен.), вход
2. прен. път

gather ['gæðə]
I. 1. събирам (се), струпвам (се), прибирам
2. бера (цветя, плодове), прибирам (реколта)
3. печ. свързвам (книга и пр.)
4. трупам, натрупвам, събирам (опит и пр.), to GATHER strength/volume засилвам се, увеличавам се
to GATHER speed набирам скорост
5. набирам, надиплям (плат, дреха)
6. заключавам, (под) разбирам, научавам се
7. бера, гноя, нагноявам (u to GATHER to a head)
8. to GATHER up събирам (и сили, смелост и пр.), свивам се, побирам се
reft изправям се, стягам се, мобилизирам се, овладявам се, окопитвам се
to be GATHERed to one's fathers умирам, преселвам се на оня свят
to GATHER someone to one's breast прегръщам/притискам някого
a storm is GATHERing надига се буря
in the GATHERing darkness в настъпващия мрак
to GATHER oneself together стягам се, напрягам се
II. n pl набор (на плат)

gatherer ['gæðərə]
1. човек, който събира/трупа, събирач
2. книговезец, който свързва коли
3. бирник
4. берач (на плодове)

gathering ['gæðəriŋ]
1. събиране, прибиране
2. печ. свързване (и на книга)
3. събрание, събиране (на близки хора и пр.)
4. увеличаване, засилване
5. набиране, набор (на плат, дреха)
6. мед. цирей, нагнояване, абсцес

gauche [gouʃ]
a нетактичен, стеснителен, неловък

gaucherie ['gouʃəri]
n нетактичност, груба постъпка, стеснителност

gaucho ['gautʃou]
n исп. гаучо, каубой, говедар

gaud [gɔ:d]
1. дрънкулка, просто украшение/бижу
2. pl пищни тържества/празненства/церемонии

gaudiness ['gɔ:dinis]
1. показност, ефектна/пищна външност
2. претрупаност (за стил)

gaudy ['gɔ:di]
I. 1. ярък, крещящ, безвкусен, евтин
2. пищен, претрупан, реторичен (за стил)
II. n голям банкет, празненство, особ. годишен банкет в чест на бивши възпитаници в английски университети

gauge [geidʒ]
I. 1. мярка, размер, мащаб, калибър
to take the GAUGE of прен. преценявам, оценявам
2. уред за измерване (в съчет.), rain-gauge дъждомер, печ. типографска линийка, уред за чертане успоредни линии (в дърводелството)
3. воен. калибър
4. дебелина (на метален лист, жица, игла на спринцовка и пр.)
5. жп. ширина на линия
6. мор. обик. gage положение спрямо вятъра
to have the weather GAUGE of прен. имам преимущество пред
7. прен. критерий
II. 1. измервам точно
2. градуирам, подпечатвам (мерки и теглилки)
3. правя тухли/дялам камъни по калъп
4. прен. преценявам, оценявам (човек, характер и пр.)

gaugeable ['geidʒəbl]
a измерим

gauger ['geidʒə]
1. лице, което измерва
2. акцизен агент
3. уред за измерване

gauging-rod ['geidʒiŋ,rɔd]
n уред за измерване на вместимост (на бъчва)

gauging-rule ['geidʒiŋ,ru:l]
n уред за измерване на вместимост (на бъчва)

gauging-stick ['geidʒiŋ,stik]
n уред за измерване на вместимост (на бъчва)

Gaul [gɔ:l]
1. ист. Галия
2. ист. гал
3. французин

Gaulish ['gɔ:liʃ]
а, n галски (език)

gaunt [gɔ:nt]
1. сух, мършав, измършавял, изпит
2. измъчен, изтощен, изнемощял
3. мрачен, неприветлив (за място)

gauntlet ['gɔ:ntlit]
I. 1. ист. рицарска ръкавица
2. специална ръкавица (на шофъор, за фехтовка, предпазна)
3. официална дамска ръкавица
II. n to run the GAUNTLET минавам между две редици хора, които удрят с пръчки (за наказание), прен. бивам подложен на остра критика

gauntness ['gɔ:ntnis]
n измършавялост

gauntry ['gɔ:ntri]
вж. gantry

gauss [gaus]
n (pl gauss, gausses) физ. Гayc

gauze [gɔ:z]
1. текст. газ
2. марля
3. тънка метална мрежа, тех. метална предпазна мрежа (на лампа)
4. лека мъгла

gauzy ['gɔ:zi]
a тънък, прозрачен, прозирен

gave вж. give

gavel ['gævl]
n малко чукче (на аукционер или на председателствуващ заседание/събрание)

gavotte [gə'vɔt]
n муз. гавот

gawk [gɔ:k]
I. 1. несръчен/стеснителен човек, тромав човек, дангалак, мечка
2. глупак, дръвник
II. 1. върша нещо несръчно
2. зяпам, гледам глупаво, заплесвам се

gawky ['gɔ:ki]
I. a непохватен, несръчен, недодялан, тромав
II. вж. gawk

gay [gei]
1. весел, радостен, игрив
2. разпуснат, отдаден на светски удоволствия
a GAY woman лека жена
3. безцеремонен, високомерен
4. ярък, пъстър, бляскав, блестящ, великолепно/празнично облечен/украсен
5. разг. хомосексуален, посещаван от хомосексуалисти

gayety вж. gaiety

gayly вж. gaily

gayness ['geinis]
вж. gaiety

gaze [geiz]
I. v втренчвам се, вторачвам се (at, on, upon), гледам втренчено
II. n (втренчен) поглед

gazebo [gə'zi:bou]
n (pl-s, -es) арх. белведер

gazelle [gə'zel]
n зоол. газела (Gazella)

gazette [gə'zet]
I. 1. държавен вестник (в Англия G.)
2. ост. вестник
II. v публикувам в/обявявам чрез държавен вестник
to be GAZETTEd бивам обявен чрез държавен вестник (и в несъстоятелност)

gazetteer [,gæzə'tiə]
1. географски справочник
2. ост. журналист

gazogene ['gæzoudʒi:n]
1. апарат за газиране на напитки
2. тех. газгенератор

gazump [gə'zʌmp]
v sl. измамвам, увеличавам цената на (къща и пр. след договарянето, но преди подписването на договор)

gear [giə]
I. 1. механизъм
2. тех. зъбно колело, зъбна предавка, трансмисия
in GEAR включен, свързан, на скорост
out of GEAR които не е включен, извън скорост, прен. дезорганизиран, неорганизиран, разстроен
to throw out of GEAR изключвам механизъм, прен. дезорганизирам, разстройвам
high/low GEAR трета/първа скорост
3. приспособления, принадлежности
4. мор. въжета и др. принадлежности (на кораб), лични принадлежности (на моряк)
5. хамути, амуниции (на кон)
6. движимо имущество, покъщнина
7. разг. дрехи, облекло
II. 1. привеждам в движение, включвам (механизъм), to GEAR up/down увеличавам/намалявам скоростта
2. съоръжавам, екипирам
3. впрягам (и с up)
4. приспособявам, нагаждам (to)
5. тех. зацепвам се
III. a sl. много хубав, екстра

gear-box ['giəbɔks]
n тех. предавателна/скоростна кутия

gearing ['giəriŋ]
1. n тех. зацепване
2. зъбно предаване

gecko ['geckou]
n зоол. гекон (вид гущер) (сем. Gekkonidae)

gee [dʒi:]
I. int дий!
II. int ам. бре! гледай ти!

gee-gee [dʒi:dʒi]
n дет. конче, дий, дий

geese вж. goose

gee-up [dʒi:ʌр]
вж. gee

gee whiz ['dʒi:wiz]
вж. gee

geezer ['girzə]
n sl. дядка

gehenna [gi'henə]
n преизподня, пъкъл, геена

geisha ['geiʃə]
n яп. гейша

gel [dʒel]
I. n хим. пихтиеста утайка
II. 1. желирам
2. разг. успявам

gelatin [,dʒelə'ti:n]
1. желатин
2. желе, пелте
3. attr жeлиран

gelatinate [dʒi'lætineit]
вж. gelatinize

gelatine [,dʒelə'ti:n]
1. желатин
2. желе, пелте
3. attr жeлиран

gelatinize [dʒə'lætinaiz]
v превръщам в желатин/желе, желирам

gelatinous [dʒə'lætinəs]
a желатинен, пихтиест

gelation [dʒi'leiʃn]
n замразяване

geld [geld]
v (gelded, gelt) кастрирам, скопявам

gelding ['geldiŋ]
1. кастриране
2. скопено животно, особ. кон
3. евнух

gelid ['dʒelid]
a леден, студен (и прен.)

gelignite ['dʒelignait]
n мин. гелигнит (вид експлозив)

gelt вж. geld

gem [dʒem]
I. 1. скъпоцeнен камък
2. скъпоценност, бисер (и прен.), прен. съкровище
a GEM of a child злато дете
3. ам. препечена кифла с масло
II. v (-mm-) украсявам (като) със скъпоценни камъни

geminate ['dʒemineit]
I. 1. удвоявам (се), повтарям
2. нареждам по двойки/чифтове
II. a удвоен, двоен, на чифтове

gemination n удвояване

Gemini ['dʒeminai]
n pl лат. Близнаци (съзвездие и знак на зодиака)

gen [dʒеn]
I. n sl. точни/верни сведения
II. v (-nn-)
to GEN up sl. осведомявам се

gendarme ['ʒa:nda:m]
1. n фр. полицай, стражар, жандарм
2. стърчаща скала (на хребет)

gendarmerie [ʒa:nda:mə'ri:]
n фр. жандармерия

gender ['dʒendə]
1. грам. род
2. шег. пол

gene [dʒ:n]
n биол. ген

genealogical [,dʒi:njə'lɔdʒikl]
a родословен, генеалогичен

genealogy [,dʒi:ni'ælədʒi]
n генеалогия, родословие

genera вж. genus

general ['dʒеnərəl]
I. 1. общ. всеобщ
GENERAL signal мор. сигнал за всички
the GENERAL reader обикновеният/средният читател, неспециалистът
GENERAL Certificate of Education зрелостно свидетелство (в Англия и Уелс)
2. генерален, основен
3. главен, ръководещ, генерален (в постпозиция)
inspector-GENERAL генерален инспектор
postmaster-GENERAL министър на пощите
GENERAL Post Office централна поща
4. обичаен
in GENERAL въобще, изобщо
5. общ, неконкретен
to speak in GENERAL terms/a GENERAL way говоря общо/неопределено
II. 1. воен. генерал, военачалник, пълководец, командир, стратег, тактик
2. ръководител на религиозен орден
3. разг. прислужница, която върши всичко
from the GENERAL to the particular от общото към частното

general hospital ['dʒenərəl'hospitl]
1. обща/неспециализирана болница
2. голяма военна болница, която приема ранените от полевите болници

generalissimo [,dʒenərə'lisimou]
n генералисимус

generality [,dʒenə'ræliti]
1. всеобщност, общоприложимост
2. общ характер
3. неопределеност
4. рl общи изрази/приказки
5. голяма част, мнозинство
the GENERALITY of повечето/болшинството от

generalization [,dʒenərəlai'zeiʃn]
n обобщение, обобщаване

generalize ['dʒenərəlaiz]
1. обобщавам
2. говоря общо
3. разпространявам, правя известен
въвeждам в употреба

generally ['dʒenərəli]
1. обикновено, в повечето случаи, в по-голямата си част
2. общо взето, изобщо, въобще
3. общо, не конкретно
GENERALLY speaking общо казано, в общи черти

general post ['dʒenərəl'poust]
1. първа сутрешна поща
2. общо разместване (напр. на министри в правителството)

general-purpose ['dʒenərəl'pə:pəs]
a attr пригоден за различни цели (за инструмент)

generalship ['dʒenərəlʃip]
1. генералски чин
2. военно изкуство, стратегия и тактика
3. умело ръководене/ръководство

general store ['dʒenərəl'stɔ:]
n смесен/малък универсален магазин

generant ['dʒenərənt]
n геом. образуваща, образувателна

generate ['dʒenəreit]
1. произвеждам (и ел. енергия)
2. причинявам, създавам, пораждам

generation [,dʒenə'reiʃn]
1. тех., физ. произвеждане, отделяне (на енергия и пр.)
2. пораждане, зараждане (и биол.), размножаване
spontaneous/equivocal GENERATION самозараждане
3. поколение
период от около 30 години (отделящ едно поколение от друго)
4. род, потомство

generative ['dʒenərətiv]
1. биол. детероден, размножителен
2. произвеждащ, производителен
3. ез. генеративен

generator ['dʒenəreitə]
1. създател, производител
2. тех. генератор, динамо

generic [dʒi'nerik]
1. родов
2. общ
3. обширен, с широко приложение

generosity [,dʒenə'rɔsiti]
1. великодушие, благородство
2. щедрост

generous ['dʒenərəs]
1. великодушен, благороден
2. щедър
3. обилен, богат, плодороден
4. силен, гъст (за вино)

genesis ['dʒenisis]
1. произход, начало, генезис, създаване
2. GENESIS библ. книгата Битие

Genet ['dʒenit]
1. зоол. вид дива котка (Genetta genetta)
2. кожа от такава котка

genetic [dʒi'netik]
a генетичен

genetical [dʒi'netikl]
a генетичен

geneticist [dʒi'netisist]
n генетик

genetics [dʒi'netiks]
n pl с гл. в sing генетика

Geneva [dʒi'ni:və]
n (холандски) джин

geneva cross [dʒi'ni:vəkrɔs]
n Червен кръст (особ. емблемата във военно време)

genevan [dʒi'ni:vən]
I. a женевски
II. 1. женевец
2. калвинист

genial ['dʒi:njəl]
1. мил, сърдечен, общителен
2. весел, жизнерадостен
3. мек, топъл (за климат и пр.)
4. ряд. гениален

geniality [,dʒi:ni'æliti]
1. сърдечност, доброта, общителност
2. жизнерадост
3. мекост (на климат)

genie ['dʒ:ni]
n джин, дух (в мохамеданската митология)

genii вж. genius

genital ['dʒenitl]
I. a детероден, генитален, полов
II. n pl полови органи

genitals n pl полови органи

genitival [,dʒeni'taivl]
a грам. от/на родителен падеж, генитивен

genitive ['dʒenitiv]
I. грам. a родителен
II. n родителен падеж

genius ['dʒi:njəs]
1. n l. (pl-ses) гений, гениален човек
2. гениалност, дарба
man of GENIUS гений, гениален човек
3. характер, природа (на език, народ, закон и пр.)
GENIUS of a place атмосфера на дадено място
4. (р1 genii) гений, добър/зъл дух

genius loci ['dʒi:njəs'lousai]
1. n лат. атмосфера, характер, асоциация (на място)
2. закрилник (на дадено място)

genocide ['dʒeno(u)said]
n юр. геноцид

genre ['ʒа:ŋrə]
1. n фp. жанр, вид, стал
2. битова/жанрова живопис (и GENRE painting)

gent [dʒent]
1. n разг. вж. gentleman
2. pl мъжка тоалетна (и gents')

genteel [dʒen'ti:l]
1. ост., сега обик. ирон. благовъзпитан, префинен, с аристократични/буржоазни обноски, с претенции за елегантност/изтънченост/аристократизъм
2. елегантен, моден

genteelism [dʒen'ti:lizm]
n по-изискана дума/израз за обикновeна дума/израз, претенциозен шаблонен израз

genteelness [dʒen'ti:lnis]
вж. gentility

gentian ['dʒenʃiən]
n бот. тинтява (сем. Gentianaceae)

gentile ['dʒentail]
I. 1. нееврейски
2. ез. изразяващ народностен/местен произход
II. 1. неевреин
2. езичник, неверник
3. aм. човек, който не е мормон/член на сектата на мормоните
4. ез. дума, изразяваща народностен/местен произход

gentility [dʒen'tiliti]
1. благороден/знатен произход, знатност, хора със знатен произход
2. аристократични/буржоазни обноски (и ирон.), фалшива изтънченост
3. учтивост

gentle ['dʒentl]
I. 1. благороден, знатен благовъзпитан, ост. любезен, вежлив, дружески
GENTLE reader ост. или ирон. любезен читател (обик. обръщение на автор)
2. благ, мек, кротък, хрисим (за характер и пр.), внимателен, деликатен (за поведение, обноски)
3. лек, слаб (за наклон, ветрец), умерен, недрастичен (за лекарство)
4. послушен, мирен (за животно)
II. 1. ост. благородник
2. личинка, ларва (на мухата месарка, употребена като стръв)
III. 1. опитомявам, обяздвам (кон)
2. придвижвам/насочвам леко

gentlefolk ['dʒentlfouk]
n pl хора от добро семейство, високопоставени хора

gentlefolks ['dʒentlfouks]
n pl хора от добро семейство, високопоставени хора

gentle-hearted [,dʒentl'ha:tid]
a добросърдечен

gentleman ['dʒentlmən]
1. джентълмен, кавалер, благороден и порядъчен човек
2. господин, мъж
Gentlemen! господа (учтиво обръщение в търговска и официална кореспонденция)
3. юр. рентиер (и GENTLEMAN of independent means)
4. придворен (обик. GENTLEMAN in waiting)
5. сn. аматъор
6. pl the G ('s) мъжка тоалет на
the GENTLEMAN in black, the old GENTLEMAN шег. дяволът
one of nature's gentlemen прост, но благороден човек
a GENTLEMAN's GENTLEMAN шег. слуга, камериер (обик. на ерген)

gentleman-at-arms [,dʒentlmənət'a:mz]
n (лейб) гвардеец

gentleman-farmer [,dʒentlmən'fa:mə]
n земевладелец, който сам управлява имението и фермата си

gentlemanlike ['dʒentlmənlaik]
a джентълменски, кавалерски, добре възпитан

gentlemanliness ['dʒentlmənlinis]
n благовъзпитаност, кавалерство

gentlemanly a джентълменски, вежлив, възпитан

gentleness ['dʒentlnis]
1. благост, кротост, нежност
2. лекота, слабост, умереност

gentlewoman ['dʒentl,wumən]
1. дама, лейди
2. ост. придворна дама

gently ['dʒentli]
1. adv нежно, тихо, кротко
2. спокойно, внимателно, леко

gentry ['dʒentri]
1. ист. дребно дворянство
2. хора от по-горна класа
3. разг. хора от дадена категория/съсловие
the academic GENTRY учените, ученият свят
the light-fingered GENTRY джебчиите

genuflect ['dʒenju:flekt]
1. коленича (особ. църк.), превивам коляно
2. ам. държа се раболепно

genuflection [,dʒenju:'flekʃn]
n църк. коленичене

genuflexion n коленопреклонение

genuine ['dʒenjuin]
1. истински, оригинален, действителен, автентичен
2. искрен, непристорен

genuinely ['dʒenjuinli]
adv искрено, истински

genuineness ['dʒenjuinnis]
1. автентичност
2. искреност, естественост

genus ['dʒi:nəs]
1. биол. род
2. сорт, вид, класа, род

geocentric [,dʒi:ou'sentrik]
a геоцентричен

geochemistry [,dʒi:ou'kemistri]
n геохимия

geode ['dʒi:oud]
n минер. (кухина на) друза

geodesic [,dʒi:ou'desik]
a геодезен, земемерен

geodesy [dʒi:ɔdisi]
n геодезия, земемерство

geodetic [,dʒi:ou'detik]
a геодезен, земемерен

geodetical [,dʒi:ou'desik,,dʒi:ou'detikl]
a геодезен, земемерен

geographer [dʒi'ɔgrəfə]
n географ

geographic [dʒiə'græfik]
a географски

geographical [dʒiə'græfikl]
a географски

geography [dʒi'ɔgrəfi]
n география

geologic [,dʒiou'lɔdʒik]
a геоложки

geological [,dʒiou'lɔdʒikl]
a геоложки

geologist [dʒi'ɔlədʒist]
n геолог

geology [dʒi'ɔlədʒi]
n геология

geometric [,dʒiou'metrik]
n геометричен, геометрически

geometrical [,dʒiou'metrikl]
n геометричен, геометрически

geometrician [,dʒioumə'triʃn]
n геометър, геометрик

geometry [dʒi'ɔmetri]
n геометрия

geophysics [,dʒi:ou'fiziks]
n pl с гл. в sing геофизика

George [dʒɔ:dʒ]
1. собствено име Джордж
2. aв. sl. пилот автомат
by GEORGE! ей богу! дявол да го вземе! St. GEORGE's day Гергъовден

Georgian ['dʒɔ:dʒən]
I. a грузински
II. 1. грузинец
2. грузински език
III. n жител на щата Джорджия
IV. a на/от епохата на царуването на английските крале Джордж I-IV (XVIII в.) и Джордж V-VI (XX в.)

geranium [dʒi'reinjəm]
1. n бот. здравец (Geranium)
2. мушкато (Pelargonium)
GERANIUM (red) ален

gerfalcon ['dʒə:fɔ:kən]
n зоол. исландски сокол (Falco rusticolus)

geriatrics [,dʒeri'ætriks]
n pl с гл. в sing мед. гериатрия

germ [dʒə:m]
I. 1. биол. зародиш, ембрион, зачатък (и прен.)
in GERM в зародиш
2. мед. микроб, бацил
-war fare бактериологична война
3. бот. плодна пъпка
II. v покълвам, пониквам, развивам се

German ['dʒə:mən]
I. 1. германски, немски
2. готически (за шрифт)
II. 1. n (pl-mans) германец, немец
2. немски език
III. a роден, близък (за брат, сестра), cousin GERMAN първи братовчед

germander [dʒə:'mændə]
n бот. подъбиче (Teucrium)

germane [dʒə:'mein]
1. уместен
свързан (to с), подходящ (to за)
2. german

Germanic [dʒə:'mænik]
I. a германски
II. n прагермански език

germanize ['dʒə:mənaiz]
v германизирам, понемчвам

german measles [,dʒə:mən'mi:zlz]
n мед. дребна шарка, морбили

german silver [,dʒə:mən'silvə]
n алпака

Germany n Германия

germ-cell ['dʒə:msel]
1. n биол. клетка
2. сперматозоид

germen ['dʒə:men]
n бот. плодник

germicide ['dʒə:misaid]
I. a противобактериен
II. n средство за убиване на бактерии

germinal ['dʒə:minl]
a зародишен, зачатъчен

germinate ['dʒə:mineit]
1. напъпвам, покълвам, пониквам, развивам се
2. карам да покълне/да се развиe

germination [,dʒə:mi'neiʃn]
1. биол. поникване, кълнене
2. прен. развитие, растеж

gerontology [,dʒərɔn'tɔlədʒi]
n геронтология

gerrymander [dʒerimændə]
I. v фалшифицирам (избори)
II. n предизборни машинации

gerundive [dʒi'rʌndiv]
n грам. герундив

gesso ['dʒesou]
n гипс (за ваяне)

gestation [dʒe'steʃn]
n бременност

gesticulate [dʒe'stikjuleit]
v ръкомахам. жестикулирам

gesticulation n жестикулация

gesture [dʒestʃə]
I. 1. жест (и прен.), движение с ръка
a warlike GESTURE дрънкане на оръжие, войнолюбива проява/акт
2. мимика (и facial GESTURE)
II. v жестикулирам, правя знак, изразявам чрез мимика/жест

get [get]
1. v (got, ост. и ам. pp gotten) вземам, получавам
2. добивам, придобивам, получавам (и с труд), изкарвам, изтръгвам (с молба и пр.) (from, out of)
he GETs his timidity from his mother наследил е плахостта на майка си
3. печеля, спечелвам, добивам
I got little by it не спечелих много от това
4. хващам, улавям, улучвам
5. разг. схващам, разбирам
I don't GET you/your meaning не те разбирам
do you GET me? разбираш ли какво искам да ти кажа? I've got it сетих се
you've got it wrong погрешно си разбрал, грешиш
6. разг. завладявам, поразявам, озадачавам, дразня
what's got him? разг. какво го е прихванало? it GETs me how he could do such a thing чудя се как е могъл да направи такова нещо
7. разболявам се от, хващам (болест)
8. купувам
9. намирам, доставям, донасям, отивам да търся/да взема
how can I GET it to you? как да ти го изпратя
10. стигам, пристигам, идвам, отивам
I don't know where he has got to не знам къде се е дянал
11. накарвам, заставам, принуждавам, убеждавам
to GET a door to shut успявам да затворя вратата
to GET someone on a subject накарвам някого да говори на дадена тема
to GET oneself appointed успявам да се назнача
12. ставам (някакъв) (с a predic)
to GET old остарявам
to GET angry разсърдвам се
to GET dressed обличам се
13. почвам да (с presp)
to GET doing почвам, тръгвам
to GET talking заприказвам се, разприказвам се
14. с inf означава начало на действие
to GET to know узнавам, опознавам, запознавам се с
to GET to like обиквам
we got to be friends сприятелихме се
15. с pp изразява pass
to GET caught/dismissed/killed бивам хванат/уволнен/убит
my watch got stolen откраднаха ми часовника
to GET something done свършвам/направям нещо
to GET done/finished with завършвам, приключвам
16. със същ. или мест. -pp- означава, че действието се извършва от друг
he got a coat made поръча си/направи си палто
to GET one's hair cat подстригвам се (при бръснар)
17. have got имам, притежавам
what's that got to do with it? какво общо има това с въпроса
18. have got to inf трябва/длъжен съм да
to GET it (hot) разг. ям калай
to GET a splinter into one's finger влиза ми треска в пръста
he has got it bad (ly) sl. много е хлътнал (за влюбен)
to GET six months (in prison) осъждат ме на шест месеца затвор
to GET sight/a glimpse of зервам, съзирам
I've got you there сега вече те хванах на тясно
they got theirs sl. утрепаха ги
to GET a woman with child правя жена да забременее
to GET there разг. успявам
sl. загрявам
get about движа се, обикалям, ходя, започвам да излизам (след болест), разпространявам се, разчувам се (за слух), много пътувам, виждам свят
get across преминавам, прехвърлям (се), разг. успявам да предам (мисъл и пр., така че да се разбере), правя достъпен/разбираем, разг. бивам разбран/възприет, имам успех (за пиеса)
get after aм. подхващам (някого), смъмрям
get ahead надминавам, оставям зад себе си (of someone), напредвам, преуспявам
get along карам, поминувам, преживявам, справям се
how are you GETting along? как върви работата? GET along with your work! гледай си работата! разг. тръгвам (си)
we'd better GET along home да бяхме си тръгнали
GET along (with you)! разг. махай се! да те няма! обирай си крушите! хайде де! не приказвай глупости! погаждам се, разбирам се (with с), закарвам (някого, някъде)
get around ам. обикалям,,, виждам свят, пътувам много, разчувам се
ам. get round
get at добирам се/имам достъп до, свързвам се/установявам връзка с, подкупвам, надсмивам се/подигравам се на, дразня, нападам
let me GET at him само да ми падне (в ръцете), намеквам
what/who are you GETting at? за какво/кого намекваш? I know what you're GETting at знам къде биеш
get away избягвам, измъквам (се), отивам си
to GET away with something успявам да пробутам нещо (извинение и пр.), минавам безнаказано
GET away with you! ам. get along - a, махам, отстранявам, отвеждам
get back връщам се
съзсръщам се (нещо), to GET back at someone отмъщавам си
get behind изоставам
get by минавам, преминавам, промъквам се покрай, разг. минавам, преживявам някак си, карам
get down спускам се, слизам, свалям, откачам
залавям се (за работа и пр.) (to)
разглеждам (въпрос, факти и пр.), when you GET down to it строго погледнато, гълтам (залък и пр.), записвам (нещо), разг. потискам, развалям настроението на, падам духом, губя настроение
get forward напредвам
свършвам/отхвърлям работа (with)
get in влизам, пристигам (за влак), вкарвам, събирам, прибирам (посеви, даници, пари и пр.), бивам избран, печеля избори, повиквам (майстор), набавям си, доставям си, нанасям (удар), впрягам (коне и пр.), засявам, включвам (в програмата си)
I'll GET in some swimming during the holidays ще поплувам през ваканцията си

get-at-able [get'ætəbl]
a достъпен

get-away ['getəwei]
1. n разг. бягство, измъкване
to make one's GET-AWAY успявам даизбягам
GET-AWAY car кола, използувана за бягство
2. сп. старт (иране)

get-out ['getaut]
n разг. начин за измъкване, вратичка

get-rich-quick [,getritʃ'kwik]
a разг. обещаващ бързо забогатяване/печалби, който мисли само за забогатяване

get-together ['gettə,geðə]
n разг. среща, събиране

get-up ['getʌp]
1. разг. облекло, премяна
2. оформление

geum [dʒiəm]
n бот. омайниче (Geum)

gewgaw ['gju:gɔ:]
n евтино украшение, финтифлюшка

geyser ['gaizə]
1. гейзер
2. малък бойлер за баня

ghanaian [ga:'neiən]
I. a ганайски
II. 1. ганаец
2. ганайски език

ghastliness ['ga:stlinis]
1. ужас, ужасен/страхотен характер (на престъпление и пр.)
2. мъртвешка бледност

ghastly ['ga:stli]
I. 1. ужасен, страхотен, страшен
2. мъртвешки
3. противен, ужасен, отвратителен
II. 1. ужасно, отвратително
2. мъртвешки

gherkin ['gə:kin]
n бот. руска краставичка, корнишон (Cucumis anguria)

gherkins n малки краставички

ghetto ['getou]
n гето

ghibelline ['gibilain]
n ист. гибелин (поддръжник на императора в Италия)

ghost [goust]
I. 1. дух, привидение, призрак
as white as a GHOST смъртно блед, блед като смъртник
2. душа, дух
to give up the GHOST предавам богу дух
3. прен. сянка, следа
he is the GHOST of his former self станал е на сянка, просто e неузнаваем
the GHOST of a smile бегла/едва забележима усмивка
4. анонимен писател, нает да напише книга/речи пр., която ще излезе под чуждо име
II. 1. пиша анонимно по поръчка на друго лице, редактирам анонимно работата на друг (u to GHOST write)
2. скитам/бродя като дух

ghostliness ['goustlinis]
n призрачност

ghostly ['goustli]
1. призрачен
GHOSTLY visitant призрак
2. духовен
GHOSTLY father духовник, изповедник

ghost-story ['goust,stɔ:ri]
n разказ за духове

ghost town ['goust,taun]
n запустял град

ghost-word ['goustwə:d]
n дума, произлязла от погрешно словообразуване/печатна грешка

ghostwrite ['goustrait]
вж. v (-wrote, -written) ghost

ghost-writer ['goust,raitə]
вж. ghost

ghoul [gu:l]
1. вампир, таласъм (и прен.)
2. любител на страхотии/ужаси
3. дух, който (според източни вярвания) ограбва гробове и яде трупове

ghoulish ['gu:liʃ]
1. подобен на вампир/таласъм
2. жесток, отвратителен

giant ['dʒaiənt]
1. великан, гигант, колос, исполин
титан (u прен.)
2. attr гигантски, огромен, колосален, исполински, титански, много ярък (за звезда)
GIANT panda вж. panda

giantess ['dʒaiəntis]
n жена гигант

giantism ['dʒaiəntizm]
n мед. гигантизъм

giantlike ['dʒaiəntlaik]
a гигантски, исполински, огромен

giant powder ['dʒaiənt,paudə]
n динамит

giant's-stride ['dʒaiənts,straid]
n сп гигантски крачки

giant-stride ['dʒaiənt,straid]
n сп гигантски крачки

gib [dʒib]
I. n чивия, контраклин, тех. скоба, щифт
II. v (-bb-) слагам клин
III. n (кастриран) котарак

gibber ['dʒibə]
v ломотя, говоря бързо/завалено/неразбрано, издавам безсмислени/нечленоразделни звуци

gibberish ['dʒibəriʃ]
1. безсмислици, глупости
2. ам. технически език, професионален жаргон

gibbet ['dʒibit]
I. n бесило, бесилка, обесване
II. 1. обесвам
2. опозорявам, излагам, правя за посмешище

gibbon ['gibən]
n зоол. гибон (маймуна от рода Hybolates и Symphalangus)

gibbose ['gibous]
вж. gibbous

gibbosity [gi'bɔsiti]
1. издутост, подутост, изпъкналост, гърбавост
2. астр. последната четвърт на луната
3. подутина, издатина, гърбавина, бучка, буца, тумор

gibbous ['gibəs]
1. издут, подут, изпъкнал, гърбав
2. наближаваща/преминала пълнолуние (за луната)

gibe [dʒaib]
I. v подигравам се, присмивам се
гледам с презрение (at)
II. n подигравка, насмешка, презрителна забележка

giber ['dʒaibə]
n подигравчия, присмехулник

gibingly ['dʒaibiŋli]
adv подигравателно, насмешливо, с насмешка

giblets ['dʒiblits]
n pl пилешки дреболии

giddily ['gidili]
1. замаяно
2. шеметно
3. лекомислено

giddiness ['gidinis]
1. виене на свят, замайване, шемет
2. лекомислие, вятърничавост, непостоянство

giddy ['gidi]
1. замаян, зашеметен, на който му се вие свят
to be/feel GIDDY вие ми се свят, мае ми се главата
2. шеметен, причиняващ шемет/виене на свят
3. лекомислен, вятърничав, празноглав, не обмислен
a GIDDY young thing лудетина
to act/play the GIDDY goat държа се/постъпвам лекомислено, върша лудории

gift [gift]
I. 1. дар, подарък
2. църк. право да назначавам (на бенефиций), юр. дарение
in the GIFT of X предоставен на дискриминационната власт на X
3. дарба, талант, способност
a GIFT for mathematics математическа дарба
4. sl. нещо много евтино/купено почти без пари
II. v дарявам, надарявам (with), подарявам

gifted ['giftid]
a надарен, даровит, способен, талантлив

gift-horse ['gifthɔ:s]
n (yon must) never look a GIFT-HORSE in the month посл. на харизан кон петалата/зъбите не се гледат
to look a GIFT-HORSE in the month намирам кусур/махана на подарък

gift-shop ['giftʃɔp]
n магазин за подаръци

gift-token ['gift,toukən]
n купон, с който получателят може да си купи подарък на определена стойност

gift-voucher ['gift,vautʃə]
n купон, с който получателят може да си купи подарък на определена стойност

giftwrap ['giftræp]
v увивам (пакет) (като) за подарък

gig [gig]
I. 1. двуколка, кабриолет
2. лека бърза корабна лодка, лодка за състезания по гребане
3. тех. подемник, лебедка, хаспел
4. тех. машина за кардиране
II. n харпун, риболовна вила
III. n еднократен ангажимент (на музикант и пр.)

gigantean [,dʒaigæn'tiən]
a гигантски, исполински, колосален

gigantean-tesque [,dʒaigæn'tesk]
a гигантски, исполински, колосален

gigantic [dʒai'gæntik]
a гигантски, исполински, колосален, огромен

gigantism [dʒai'gæntizm]
вж. giantism

giggle ['gigl]
I. v кикотя се, хихикам, смея се глуповато
II. 1. често pl кикот, хихикане
the GIGGLEs пристъп на кикотене, истеричен смях
2. sl. нещо маловажно, шега, майтап
for a GIGGLE за/на майтап, на шега

gig-lamps ['giglæmps]
n pl sl. очила

giglet ['giglit]
n лекомислено/вятърничаво момиче, леконравна жена

gigmanity [gig'mæniti]
n еснафско благополучие

gigolo ['dʒigəlou]
n паркетен кавалер, жиголо, сутенъор

gigot ['dʒigət]
1. n фр. овнешки и пр. бут
2. вид буфан ръкав (и GIGOT sleeve)

gigue [ʒi:g]
1. старинен струнен инструмент
2. жига, стар бърз танц, музика за този танц

gila monster ['hi:lə,mɔnstə]
n зоол. голям отровен гущер (Heloderma suspectum)

gild [gild]
I. 1. v (gilded, gilded, gilt) позлатявам, варакосвам
2. позлатявам, озарявам (за слънцето и пр.)
3. разкрасявам, разхубавявам
toGILD the lily опитвам се да разкрася (нещо), без да е необходимо
4. ам. давам пари на
II. вж. guild

gilder ['gildə]
n човек, който позлатява/работи с варак

gilding ['gildiŋ]
1. позлата, варак
2. позлатяване
3. украса, прикриване на неприятни неща

gill [gil]
I. 1. обик. pl хриле
2. обица (на пуяк, петел)
3. бот. ламели (на гъби)
4. анат. двойна брадичка, гуша (у човека)
to be rosy about the GILLs имам здрав/бодър вид
to be/look green/blue/yellow about the GILLs имам болнав вид, изглеждам унил/смутен
5. тех. ребро (на цилиндър, радиатор и пр.)
II. 1. изкормвам (риба)
2. ловя (риба) в специална мрежа
3. изрязвам ламели (на гъба)
III. n мярка за течности (0. 142 л, ам. 0. 118 л), съд, побиращ такова количество течност

gillet ['gilit]
n лекомислено/весело момиче/жена

gillyflower ['dʒiliflauə]
1. n бот. кичест карамфил (Dian thus caryophyllus)
2. есенен шибой (Cheiranthus cheiri)
3. летен шибой (Mathiola incana)

gilt [gilt]
I. вж. gild
II. 1. позлата, варак, златна боя
2. външен блясък
3. ам. sl. пари, мангизи
to take the GILT off the gingerbread унищожавам илюзията
III. 1. позлатен, наподобяващ злато
2. златист
IV. n млада свиня (женска)

gilt-edged [,gilt'edʒd]
1. с позлатени краища
2. разг. първокласен, първокачествен, екстра
GILT-EDGED securities сигурни/надеждни ценни книжа

gimbal ['dʒimbəl]
1. pl тех. кардан (но съединение)
2. пръстен от две концентрични халки

gimcrack ['dʒimkræk]
I. n евтино украшение, дрънкулка, евтини/паянтови мебели и пр
II. a евтин, слаб, паянтов

gimcrackery ['dʒim,krækəri]
n дреболии, евтини украшения, евтини/слаби/паянтови предмети

gimcracky ['dʒimkræki]
вж. gimcrack

gimlet ['gimlit]
I. 1. n свределче, бургийка
eyes like GIMLETs, GIMLET eyes проницателни/зорки очи, любопитни очи
II. 1. v пробивам със свредел
2. пронизвам (за очи)
III. n питие/коктейл от джин/водка, подсладен лимонов сок и газирана вода

gimmick ['gimik]
I. n sl. l. машинка, приспособление, джунджурия
2. ефектен трик за привличане на вниманието
what's the GIMMICK? защо те интересува? за какво ти е?
II. 1. v ам. влияя на, променям (обик. по нечестен начин)
2. използувам ново ефектно средство с рекламна цел

gimmickry ['gimikri]
n събир. използуване на ефектни трикове с рекламна цел

gimp [gimp]
I. 1. n ширит, шнур (за украса на дрехи и пр.)
2. подсилено с жица влакно на въдица
II. v гарнирам с ширит/шнур
III. n sl. кураж

gin [dʒin]
I. n l. клопка, капан (за дивеч)
2. тех. маган, джин
3. тех, лебедка, вдигачка
II. 1. хващам в клопка/капан
2. чистя памук от семената
III. n джин (питие), GIN and it разг. джин с италиански вермут
IV. n австрал. разг. туземка, жена

gin-fizz ['dʒinfiz]
n питие от джин, газирана вода и лимон

ginger ['dʒindʒə]
I. 1. n бот. джинджифил, исиот (Zingiber officinale)
2. прен. разг. живост, въодушевление, жар, темперамент
3. червеникавокафяв цвят (особ. на коса)
sl. червенокос човек
to eat the GINGER прен. обирам каймака
GINGER group парламентарна група, която настоява за решителни/енергични действия
by GINGER! ам. разг. ха така! дявол да го вземе!
II. 1. v подправям с джинджифил
2. възбуждам (кон), като му натърквам задницата с джинджифил
3. прен. възбуждам, оживявам, съживявам, стимулирам (често с up)
III. a червеникавожълт

ginger-ale [,dʒindʒər'eil]
n сладко газирано питие, подправено с джинджифил

ginger-beer [,dʒindʒər'eil]
n сладко газирано питие, подправено с джинджифил

gingerbread ['dʒindʒəbred]
I. n сладкиш с мед или петмез, подправен с джинджифил
II. a пищен, натруфен, безвкусен
GINGERBREAD work безвкусни украшения, позлатена украса/резба

gingerbread-man ['dʒindʒəbred'mæn]
n курабийка-човече с джинджифил

gingerbread-nut ['dʒindʒəbred'nʌt]
n курабийка с джинджифил

ginger-haired [,dʒindʒə'hɛəd]
a червенокос

gingerly ['dʒindʒəli]
I. 1. предпазлив, внимателен
2. деликатен, претенциозен
II. adv предпазливо, внимателно, страхливо

ginger-nut [,dʒindʒə'nət]
вж. gingerbread-nut

ginger-pop [,dʒindʒə'pop]
вж. ginger-ale/beer

ginger-race ['dʒindʒəreis]
n корен на джинджифил

ginger-snap [,dʒindʒə'snæp]
вж. gingerbread-nut

ginger-wine [,dʒindʒ'wain]
n домашно питие с ферментирал джинджифил

gingery ['dʒindʒəri]
1. джинджифилов, с вкус на джинджифил, лют, остър, пиперлия, пикантен
2. раздразнителен, буен, сприхав (за характер), пикантен (за разказ и пр.)
3. червеникав (за коса)

gingham ['giŋəm]
n памучен/ленен плат на карета/райета, oксфорд

gingival [dʒin'dʒaivl]
a анат. на/свързан с венците

gingivitis [,dʒindʒi'vaitis]
n мед. възпаление на венците

gink [giŋk]
n ам. sl. тип, екземпляр, индивид

gin-mill ['dʒinmil]
n ам. кръчма, пивница

gin-palace ['dʒin,pæləs]
n пищно/претенциозно украсена пивница

ginseng ['dʒinseŋ]
n бот. женшен (Panex ginseng), китайско лекарство, приготвено от корените на това растение

gip [dʒip]
вж. gyp

gipsified ['dʒipsifaid]
a заприличал на циганин, който живее като циганин

gipsy ['dʒipsi]
I. 1. циганин, циганка
2. цигански език
3. мургав мъж/жена, хубава черноока мургава жена
II. a цигански
GIPSY boy/girl циганче
III. v скитам като циганин, лагерувам/храня се на открито

gipsydom ['dʒipsidəm]
n циганите

gipsyish ['dʒipsiiʃ]
a подобен на/като циганин

gipsyism ['dʒipsiizm]
n цигански израз

gipsy-table ['dʒipsi,teibl]
n кръгла трикрака масичка

giraffe [dʒi'ra:f]
n зоол. жирафа (Giraffa camelopardalis)

girandole ['dʒirandouli]
1. полиелей
2. сноп от фoйерверки
3. въртяща се водна струя
4. обица/медалъон от голям камък, заобиколен от по-малки камъни

girasol ['dʒirəsɔl]
n минер, огнен опал

girasole ['dʒirəsoul]
n минер, огнен опал

gird [gə:d]
I. 1. опасвам, препасвам (и с up)
to GIRD on one's sword препасвам си сабята
2. заобикалям, опасвам
3. прен. обличам (във власт и пр.) (with)
to GIRD oneself, to GIRD (up) one's loins стягам се/приготвям се за борба и пр
II. v подигравам се, надсмивам се (at)

girder ['gə::də]
1. n тех. (подпорна) греда, трегер
2. ферма (на мост)

girdle ['gə:dl]
I. 1. пояс (и прен.), колан
2. ластичен колан с жартиери
3. пръстен на стъблото на дърво, направен чрез обелване на кората
4. онази част на скъпоценен камък, която се обхваща от обковката
II. 1. опасвам, препасвам
2. заобикалям, обкръжавам, опасвам
3. обелвам (кора на дърво) във форма на пръстен

girl [gə:l]
1. момиче, девойка, млада жена, госпожица
French/English GIRL млада французойка/англичанка
factory/office GIRL млада работничка/чиновничка
GIRL typist млада машинописка
2. приятелка, любима (и one's best GIRL)
3. момиче, прислужница
4. (интимно обръщение към) жена на всякаква възраст
old GIRL моето момиче

girl child ['gə:ltʃaild]
n момиче, дъщеря

girl friend ['gə:lfrend]
вж. girl

girl guide ['gə:l'gaid]
n членка на младежка организация, подобна на скаутската

girlhood ['gə:lhud]
n момичешка/младежка възраст

girlie ['gə:li]
I. n разг. момиченце, малката
II. a със снимки/с участието на разголени момичета (за списание, представление)

girlish ['gə:liʃ]
1. момичешки, младежки
2. женствен

girlishness ['gə:lʃnis]
n момичешки/младежки вид държане

girly-girly ['gə:li'gə:li]
a прекалено/предвзето момичешки

girt вж. gird

girth [gə:θ]
I. 1. подпръг, колан (за кон)
2. обиколка, ширина, размер
3. дебелина, пълнота, обем
of ample GIRTH доста дебел
II. 1. опасвам, слагам подпръг на
2. заобикалям, обкръжавам, опасвам
3. измервам обиколката на
4. имам дадена обиколка

gist [dʒist]
1. същина, същност
2. юр. главен мотив

gitana [dʒi'ta:nə]
n исп. циганка

gitano [dʒi'ta:nou]
n исп. циганин

gith [giθ]
n бот. къклица (Agrostemma githago)

gittern ['gitə:n]
n старинна китара

giuteus ['glu:tiəs]
n анат. седалищен мускул

give [giv]
I. 1. v (gave, given) давам (something to someone, someone something някому нещо)
a book was GIVEn to me, I wasGIVEn a book дадоха ми/дадена ми бе една книга
2. подарявам, давам, оставям, завещавам
it was GIVE n to me пoдaрък ми e, подариха ми го
3. Предавам (съобщение, поздрави и пр.)
4. давам, плащам
5. давам, посвещавам, отдавам
to GIVE one's life for давам/жертвувам живота си за
to GIVE one's life to посвещавам живота си на
6. определям, налагам (наказание), осъждам на, наказвам с, юр. издавам (решение), отсъждам
they gave him six months hard labour осъдиха го на шест месеца каторжна работа
7. със същ., изразяващи действие, се превежда със съответен бълг. гл.
to GIVE one's hat a brush изчетквам си шапката
to GIVE a shrug of the shoulders свивам рамене
to GIVE a sigh/groan въздъхвам, изпъшквам
to GIVE three cheers викам три пъти ура
8. давам, излъчвам, изпускам (светлина, топлина и пр.)
to GIVE a report изгърмявам
9. показвам, отбелязвам, бележа, соча, давам
further analysis GIVEs по-задълбоченият анализ показва/сочи
10. изнасям, давам, устройвам, уреждам, изпълнявам (концерт, пиеса и пр.)
11. предлагам/вдигам наздравица за, пия за здравето и пр. на
I GIVE you our host (предлагам) да пием за (здравето на) домакина
12. създавам, причинявам (болка, неприятности и пр.), доставям, правя (удоволствие и пр.)
13. давам, нося, донасям (доход и пр.), раждам (за дърво и пр.)
this field GIVEs a good crop of barley тази нива ражда добра реколта от ечемик
14. давам, предавам, описвам, обрисувам
15. отстъпвам, съгласявам се с
I GIVE you that point in the argument тук си прав, по тази точка в спора се съгласявам с тебе
16. поддавам, огъвам се, хлътвам, еластичен съм
счупвам се (и с way), отпускам се, отхлабвам се, разхлабвам се
my knees gave (way) beneath me коленете ми се огънаха, краката ми се подкосиха
17. to GIVE way вж. way
18. започвам да се топя, омеквам (за време)
to GIVE as good as one gets, to GIVE tit for tat прен. не оставам длъжен
to GIVE it someone (hot) наругавам/накастрям някого
GIVE it them! дай им да се разберат! I was GIVEn to understand that увериха ме, че
to GIVE someone what for прен. разг. нареждам някого, давам някому да се разбере
to GIVE to the public/the world публикувам, издавам, правя обществено достояние
GIVE you joy! бъди/бъдете щастлив/щастливи! it is not GIVEn to all to не всеки може, не всекиму е дадено да
she's thirty, GIVE or take a year or two тя е около трийсетгодишна
give away подарявам
раздавам (something to someone), предавам (булка) на младоженец (като част от, сватбения обред), отказвам се от, жертвувам, разг. издавам (съзнателно или не)
to GIVE the show/game away разг. издавам тайна, изплювам камъчето
give back връщам, възстановявам, отразявам (ехо, образ), оттеглям се, отстъпвам
give forth излъчвам, (из) пускам (светлина, арoмат и пр.), хим. освобождавам, пускам (издънки и пр.), издавам (звук), съобщавам, разгласявам
give in (пре) давам, връчвам (пакет, писмо и пр.), съобщавам (името си, за да бъда представен, записан), отстъпвам
предавам се, оставям се, отдавам се (to)
to GIVE in to someone ам. отстъпвам някому, изпълнявам нечие желание
GIVEn in търг. като добавка
give off give forth
give on водя, гледам към (за врата и прозорец)
give out раздавам, разпределям, издавам, излъчвам (звук, топлина и пр.), съобщавам, оповестявам
refl представям се (as за)
aм. давам (интервю), свършвам се, привършвам, изчерпвам се, към края съм
his heart/luck gave out сърцето/щастието му изневери
give over предавам, оставям (something to someone)
спирам, преставам (с ger), отказвам се (от), изоставям
to GIVE over trying преставам да се мъча
GIVE over crying престани да плачещ, стига си плакал
reft отдавам се, жертва съм (to на) (u pass)
give up отстъпвам, предавам (се), отказвам (се), жертвувам, отказвам се от, (из) оставям, зарязвам
to GIVE up smoking отказвам се от пушенето
I GIVE her uр отказвам се от нея, вдигам ръце от нея
the doctors have GIVEn him up лекарите ca го отписали
I had GIVEn you up не те очаквах вече, бях изгубил вече надежда, че ще дойдеш
to GIVE up (all) hope отчайвам се, оставям всякаква надежда
to GIVE up for lost смятам за загубен, предавам (на полицията и пр.), издавам (имена на съучастници и пр.)
refl отдавам се, предавам се, задълбочавам се
посвещавам се (to в, на)
give uрon give on
II. n еластичност, гъвкавост (и прен.)

give-and-take [,givən'teik]
n взаимни отстъпки, взаимно въздействие, размяна на мисли/мнения/реплики
GIVE-AND-TAKE рolicy политика на взаимни отстъпки

give-away ['givəwei]
1. (неволно) издаване, изобличаване, самопризнание
2. подарък, много лесен въпрос (на изпит), радио/телевизионен конкурс с награди
3. attr много нисък (за цена)

given ['givn]
I. 1. определен, даден (и мат.)
2. aм., шотл. собствено, кръщелно (за име)
3. склонен (to)
GIVEN to lying склонен към лъжи
I am not GIVEN that way не съм такъв, не ми допадат такива работа
II. adv, prep, cj при, при положение че, като се приеме
GIVEN good conditions при добри условия
GIVEN that it is so дори да е така, като се приеме, че е така
III. вж. give

giver ['givə]
n човек, който дава, дарител

gizzard ['gizəd]
n зоол. мускулест стомах, воденица

glabrous ['gleibrəs]
a биол. неокосмен, гладък

glace ['glæsei]
1. a фр. гладък, лъскав, сатиниран (за кожа, плат)
2. захаросан, кандиран, глазиран

glacial ['gleisjəl]
1. геол. ледников
2. леден, много студен (и прен.)
3. хим. кристализирал, на кристали

glaciate ['gleisieit]
1. заледявам, замразявам
2. геол. покривам с лед/ледници, издрасквам/излъсквам повърхността на скали и пр. (за ледник)

glacier ['glæsjə]
1. ледник, глетчер
2. attr ледников

glaciology [,gleisi'ɔlədʒi]
n наука за ледниците

glacis ['glæsis]
1. полегат склон/скат
2. воен. гласис, преден склон на землено укрепление
3. ам. пол. неутрална държава между две враждебни страни

glad [glæd]
1. predic доволен, щастлив, радостен
to be GLAD радвам се, доволен съм, приятно ми е (to c inf)
I'll be (only too) GLAD to go с (най-голямо) удоволствие ще отида
it makes my heart GLAD to драго ми е да
2. attr поет. радостен, весел, щастлив
GLAD news/tidings добри/радостни вести
to give someone the GLAD eye хвърлям някому любовни погледи
to give someone the GLAD hand приветствувам сърдечно някого, стискам най-сърдечно ръката на някого
GLAD rags sl. премяна, официални дрехи

gladden ['glædn]
v (за) радвам (се), веселя, развеселявам

glade [gleid]
n горска поляна

glad-hand ['glæd,hænd]
v ръкувам се сърдечно с

gladiator ['gleidieitə]
1. гладиатор
2. обигран политически оратор

gladiatorial ['glædiə'ɔ:riəl]
a гладиаторски

gladiolus [,glædi'ouləs]
n (pl-luses, -li) бот. гладиола

gladly ['glædli]
adv с удоволствие/готовност, радостно, весело

gladness ['glædnis]
n радост, веселост

gladsome ['glædsəm]
a весел, радостен, щастлив

Gladstone ['glædstən]
n лек куфар (и GLADSTONE-bag)

glagolitic alphabet [,glægou'litik'ælfəbit]
n глаголица (първата българска азбука)

glair [glɛə]
I. n белтък на яйце, вещество, подобно на белтък на яйце
II. v намазвам с белтък

glaireous ['glɛərias]
a белтъчен, като белтък, намазан с белтък

glaireousry ['glɛəriasri]
a белтъчен, като белтък, намазан с белтък

glaive [gleiv]
n ост., поет. меч

glam [glæm]
разг. glamorous, glamour, glamorize

glamorize ['glæməraiz]
1. придавам ефектен вид на (стая и пр.)
2. представям в романтична светлина, възвеличавам, възхвалявам

glamorous ['glæmərəs]
1. очарователен, обаятелен, чаровен
2. ефектен, бляскав, блестящ
3. сексапилен

glamour ['glæmə]
I. 1. чар, очарование, обаяние, вълшебство, магия, романтика
to lend a GLAMOUR to придавам чар/обаяние на
2. ефект, илюзия, блясък
scene of GLAMOUR ефектна/пищна гледка/сцена
3. привлекателност, сексапил
GLAMOUR boy/girl красив обаятелен мъж/жeна (като киноартист, естраден певец и пр.)
II. 1. очаровам, обайвам, омайвам, омагъосвам
2. разг. glamorize

glamourous а обаятелен, очарователен, ефективен

glance [gla:ns]
I. 1. рикоширам, отскачам, отплесвам се (често с aside, off)
2. отразявам, отражавам (често с back), блестя, проблясвам
3. хвърлям поглед, поглеждам бегло/набързо
to GLANCE around one оглеждам се наоколо
to GLANCE aside отвръщам погледа си
to GLANCE through/over преглеждам/прелиствам набързо
to GLANCE down a list набързо прочитам списък
to GLANCE one's eyes over/down something разг. преглеждам нещо набързо
4. споменавам между другото, обик. критично или с насмешка/инсинуаиия (at)
II. 1. удар на косо
2. (про) блясък
3. бегъл поглед (at, over, into)
at a GLANCE с един поглед, веднага
at the first GLANCE от пръв поглед
to cast/flash/give/take a GLANCE хвърлям/мятам поглед (at на, върху)
III. n минер. блясък, бленда
IV. v лъскам, полирам

glancing [gla:nsiŋ]
1. кос
2. непряк, косвен

gland [glænd]
I. n анат. жлеза
II. 1. уплътнение, набивка
2. салник

glanders ['glændəz]
n pl с гл. в sing. вет. сап

glandiform ['glændifɔ:m]
1. подобен на жлеза
2. ряд. желъдовиден

glandular ['glændjulə]
1. на/от жлеза, жлезист
2. ам. вроден
3. ам. физически, полов

glandulous ['glændjuləs]
1. на/от жлеза, жлезист
2. ам. вроден
3. ам. физически, полов

glare [glæ]
I. 1. блестя/светя ослепително/ярко
2. гледам/поглеждам гневно/свирепо/кръвнишки
to GLARE defiance/anger at someone гледам/поглеждам някого предизвикателно/гневно
II. 1. ослепителен/ярък блясък
2. фалшив/евтин блясък
3. гневен/свиреп/кръвнишки поглед
in the full GLARE of publicity в центъра на общественото внимание
III. n ам. огледално гладка/ледена повърхност

glaring ['glɛəriŋ]
1. ярък, ослепителен, крещящ, ярък (за цвят), фрапантен (за облекло)
2. явен, очебиен, крещящ (за факт, грешка и пр.), скандален, фрапантен, поразяващ, шокиращ, груб
3. гневен, свиреп, кръвнишки

glary [glɛəri]
a ярък, ослепителен

glass [gla:s]
I. 1. стъкло
2. стъкло (на прозорец, часовник и пр.), стъклен похлупак
3. стъклена чаша, чаша (съдържанието)
to be fond of one's GLASS/of a GLASS обичам да си пийвам
to have a GLASS too many/much сръбнал/пийнал съм си повече
to call for GLASSes all round поръчвам за всички по чашка, черпя наред
4. стъклария, стъкларски изделия
GLASS with care търг. внимание, чулливо
5. оранжерия, оранжерии
6. огледало
7. рl очила
8. рl бинокъл, далекоглед
9. барометър
10. оптическа леща, окуляр, микроскоп
11. пясъчен часовник
12. attr стъклен, стъкларски
people who live in GLASS houses should not throw stones който сам e уязвим, да не критикува другиго
II. 1. отразявам, отражавам, виждам отразен
2. слагам стъкла на, слагам под/в стъкло, остъклявам
3. гледам/търся с далекоглед
4. правя (очите) да се изцъклят, изцъклям се (за очи)

glass-blower ['gla:s,blouə]
n стъклодухач

glass-cloth ['gla:s,klɔθ]
1. кърпа за бърсане на стъкло
2. шкурка от плат
3. плат от стъклени нишки

glass-culture ['gla:s,kʌltʃə]
n (отглеждане на) култура в оранжерия/парник

glass-cutter ['gla:s,kʌtə]
1. стъклар, джамджия (който реже стъкла)
2. човек, който изработва кристални предмети
3. елмаз (за рязане на стъкло)

glassful ['gla:sful]
n чаша (съдържанието) (of)

glasshouse ['gla:shaus]
1. стъкларска фабрика/работилница
2. оранжерия, парник
3. sl. воен. затвор, арест

glass-making ['gla:s,meikiŋ]
n стъкларство

glass-paper ['gla:s.peipə]
n гласпапир, шкурка

glass-snake ['gla:ssneik]
n зоол. вид американски гущер (Ophisaurus ventralis)

glassware ['gla:swɛə]
n стъклария

glasswork ['gla:swə:k]
1. стъкларство
2. стъклария
3. pl обик. с гл. в sing стъкларска работилница/фабрика

glasswort ['gla:swə:t]
n бот. морско растение, от което се е добивала сода за стъкларството (от родовете Salicornia u Salsola)

glassy ['gla:si]
1. като стъкло
2. гладък като огледало
3. безжизнен, изцъклен

Glaswegian [glæs'wi:dʒjən]
I. a от гр. Глазгоу (в Шотландия)
II. n жител на/човек родом от гр. Глазгоу

glaucoma [glɔ:'koumə]
n мед. глаукома

glaucous ['glɔ:kəs]
1. синъозеленикав
2. бот. покрит с бял мъх или прашец (за плод-напр. слива, грозде и пр.)

glaze [gleiz]
I. 1. поставям стъкла (на), остъклявам (и с in)
2. гланцирам, придавам гланц на (хартия, кожа), сатенирам (плат), слагам глазура на (сладкиш), желирам (месо, риба), гледжосвам, емайлирам, полирам
3. ам. покривам с тънък леден пласт
4. изцъклям се, ставам безжизнен (за очи) (и с over)
II. 1. глазура, блясък, гланц, глеч, емайл, политура, желе
2. ам. тънък леден пласт
3. глазиране, гланциране, гледжосване, емайлиране, полиране, желиране
4. изцъкленост, безжизненост (не очи)

glazier ['gleizjə]
n стъклар, джамджия

glaziery ['gleiziəri]
n стъкларство

gleam [gli:m]
I. n блещукане, проблясване, (про) блясък, лъч (и прен.)
II. v блестя, проблясвам, блещукам, (про) светвам

glean [gli:n]
1. паберкувам, баберкувам
2. Събирам оттук-оттам (сведения и пр.)

gleaner ['glinə]
n човек, който събира паберки/баберки

gleaning ['gli:niŋ]
1. паберкуване, баберкуване
2. р1 паберки, баберки
3. обик. р1 сведения/знания, събрани оттук-оттам

gleanings n pl баберки

glebe [gli:b]
1. поет. земя, нива
2. църковна земя

glee [gli:]
1. радост, ликуване, веселие
2. песен на няколко гласа (без акомпанимент)
GLEE club певческо дружество

gleeful ['gli:ful]
a весел, радостен, ликуващ

glen [glen]
n (тясна) долчинка

glengarry [glen'gæri]
n вид шотландска шапка (с ленти отзад)

glib [glib]
1. многоречив, но сладкодумен, повърхностен
2. свободен, плавен (за говор), готов, бърз (за отговор), хладнокръвен, нагъл (за лъжа)
to have a GLIB tongue имам дар слово/чене
to be GLIB in finding excuses лесно си намирам/измислям извинения

glibness ['glibnis]
1. многоречивост, чене
2. свобода, плавност (на говор и пр.)

glide [glaid]
I. 1. плъзгам (се), нося (се) леко/плавно, тека леко/плавно, (пре) минавам неусетно, вървя/минавам тихо/крадешком, промъквам се, шмугвам се
to GLIDE over a difficult passage минавам отгоре-отгоре труден пасаж
2. ав. летя без мотор
II. 1. плъзгане, леко/плавно движение
2. муз. портаменто
3. фон. преходен звук
4. ав. безмоторно летене
5. наклонена плоскост, пързалка

glider ['glaidə]
1. n ав. (пилот на) безмоторен самолет
2. водосамолет, хидроплан

glimmer ['glimə]
I. v мъжделея, мъждукам, мигам, блещукам, просветвам, проблясвам, светвам и угасвам
II. n мъждукане, блещукане, проблясък, лъч (и прен.), прен. смътна представа

glimpse [glimps]
I. 1. зърване, бегъл поглед, мимолетно впечатление
to catch a GLIMPSE of зървам, съзирам
at a GLIMPSE от пръв поглед, с един поглед
II. v зървам, съзирам, хвърлям бърз поглед (at, upon)

glint [glint]
I. v (про) блясвам, (про) светвам
II. n (про) блясък, отблясък

gliptic ['gliptik]
a резбарски, гравъорски

glissade [gli'sa:d]
I. 1. плъзгане/спускане по заснежен/заледен склон
2. глисад (балетна стъпка)
II. 1. плъзгам се/спускам се по заснежен/заледен склон
2. правя глисад (в балет)

glisten ['glisn]
I. v лъщя, блестя, светя, искря
II. n блясък, лъскавина, светлина

glister ['glistə]
вж. glitter

glitter ['glitə]
I. v блестя (и прен.), лъщя, искря
II. 1. блясък, искрене
2. блясък, пищност, великолепие

glittering ['glitəriŋ]
1. блестящ, лъскав, искрящ
2. блестящ, пищен, великолепен
GLITTERING promises големи, но празни обещания

gloaming ['glouniŋ]
n поет. вечерен здрач, сумрак
in the GLOAMING привечер, по здрач

gloat [glout]
I. v радвам се/наслаждавам се тайно (over на), злорадствувам
II. n злорадство

gloating ['gloutiŋ]
a алчен (за очи), злорадствуващ

global ['gloubl]
1. сферичен
2. световен, всесветски, в световен мащаб
3. глобален, общ

globe [gloub]
1. кълбо, сфера, топка
2. земно кълбо, земя, небесно тяло
3. глобус (географски, на лампа и пр.)
use of the GLOBEs ост. изучаване на география и астрономия
4. анат. очна ябълка

globe artichoke ['gloub,a:titʃouk]
вж. artichoke

globe lightning ['gloub,laitniŋ]
n кълбовидна светкавица

globe-trotter ['gloub,trɔtə]
1. n човек, който странствува по земното кълбо, ненаситен турист
2. кръгъл, сферичен, кълбовиден
3. global

globular a кълбовиден, съставен от клъбца

globule ['gbɔbju:l]
1. топчица, капчица
2. фарм. хапче

glockenspiel ['glɔkəspi:l]
n муз. глокеншпил (инструмент)

gloom [glu:m]
I. 1. мрак
2. мрачност, мрачно настроение, меланхолия
to throw/cast a GLOOM over/upon прен. хвърлям сянка върху, помрачавам (настроениетона)
II. 1. мрачен/унил/навъсен/потиснат съм
to GLOOM at/on someone гледам някого навъсено
2. заоблачава се, мръщи се, намръщва се (за небето)
3. помрачавам настроението на

gloomy ['glu:mi]
1. мрачен, тъмен
2. мрачен, навъсен, тъжен, унил, меланхоличен, безрадостен, потискащ
to take a GLOOMY view of things гледам мрачно на нещата, черноглед/песимист съм

Gloria ['glɔ:riə]
1. рел. слава, во вишних богу (част от литургия)
2. ореол

glorification [,glɔ:rifi'keiʃn]
1. възхваляване, възхвала, славословие, прославяне, прослава
2. разг. шумна веселба

glorify ['glɔ:rifai]
1. възхвалявам, славя, прославям
2. славословя, превъзнасям, величая, окръжавам с ореол
3. разг. украсявам, разкрасявам, придавам по-важен/богат видна нещо просто/обикновено
it's nothing but a glorified cottage това не, e нищо друго, освен една разкрасена селска къща

gloriole ['glɔ:rioul]
n ореол, сияние

glorious ['glɔ:riəs]
1. (про) славен
2. великолепен, възхитителен, прекрасен, божествен
3. разг. славен, знаменит, чудесен, прекрасен (и ирон.)
to have a GLORIOUS time прекарвам чудесно
it was GLORIOUS fun знаменито/много весело беше
4. разг. пийнал, развеселен
what a GLORIOUS mess! разг. каква невероятна/ужасна бъркотия!

glory ['glɔ:ri]
I. 1. слава
to give GLORY to God възхвалявам бога
GLORY be to God! слава/хвала на бога
GLORY (be)! велики боже
2. великолепие, красота, блясък, величие
a perfect GLORY of a day великолепен ден
3. триумф, връх на славата
4. gloriole
to go to GLORY разг. умирам, отивам на оня свят, провалям се, пропадам
II. v гордея се
радвам се, ликувам, тържествувам (in)
хваля се, перча се (in)

glory-hole ['glɔ:rihoul]
1. n мор. склад за провизии
2. каменоломна, кариера
3. разг. килер/стая/чекмедже, в което се хвърлят всякакви вещи

glorying ['glɔ:riiŋ]
1. хвалебствен, славословен
2. изпълнея със самохвалство

gloss [glɔs]
I. 1. блясък, лъскавина, политура
2. външен блясък, измамлива външност, лустро
to pot a GLOSS on the truth замазвам/прикривам истината
to cover one's actions with a GLOSS of legality прикривам действията си под маската на законност
II. 1. лъскам (се), излъсквам (се), полирам
2. прен. замазвам (грешки и пр.) (over)
III. 1. глоса, обяснение/превод на трудни думи в текст, буквален превод на текст ред по ред
2. glossary
3. коментар, тълкуване
IV. 1. снабдявам с глоси/коментар/речник
2. тълкувам, правя критични бележки (upon)

glossary ['glɔsəri]
р глосар, кратък речник нa специални/редки думи

glossy ['glɔsi]
I. 1. лъскав (и прен.), излъскан, гладък, полиран, гланцов
GLOSSY magazine луксозно/модно списание
2. изкуствено изискан, предвзет, пищен
II. 1. n разг. луксозно/модно списание
2. Снимка на гланцова хартия

glottal ['glɔtl]
a анат. на глотиса
GLOTTAL stop фон. ларингален експлозив

glottis n горният отвор на ларинкса

glove [glʌv]
I. n ръкавица
to fit like a GLOVE лежа/прилягам идеално/като ръкавица (за дреха)
to fight with the GLOVEs off боксирам се без ръкавици, прен. водя ожесточена/безпощадна борба
to take off the/to handle without GLOVEs боря се/споря ожесточено с
II. v слагам ръкавица на
GLOVEd hand ръка в ръкавица

glove-compartment ['glʌvkəm,pa:tmənt,-,lɔkə]
n авт. жабка, екмедженце за ръкавици, бърсалка и пр

glover ['glʌvə]
1. майстор на ръкавици, ръкавичар
2. продавач/търговец на ръкавици

glow [glou]
I. 1. грея, светя, блестя, нажежен съм силно
2. горя (без пламък), излъчвам светлина/топлина
3. прен. горя, пламтя, светя, искря (with от)
to GLOW with health пращя от здраве
II. 1. нажеженост
жарава, in a GLOW разгорен (за огън), прен. сгорещен, разгорещен
2. светлина, (от) блясък, зарево
3. топлина, затопляне, сгорещеност
all in a GLOW after a bath приятно затоплен след баня
4. яркост, червенина, руменина, топлина (на цвят и пр.)
5. прен. жар, плам (ък), пламтеж

glower ['glauə]
I. v гледам намръщено/гневно/заплашително
мръщя се (at на)
II. n сърдит/заплашителен/кръвнишки поглед

glowing ['glouiŋ]
1. нажежен, излъчващ светлина/топлина
2. прен. пламенен, горсщ, възторжен, пламнал
3. почервенял, заруменял, пламнал (за бузи)
4. ярък (за цвят)

glow-worm ['glouwɔ:m]
n зоол. светулка (Lampyris)

gloxinia [glɔk'siniə]
n бот. глоксиния (Sinningia speciosa)

gloze v замазвам, смекчавам, оправдавам (over)

glucinum [glu:'sainəm]
n хим. берилий

glucose ['glu:kous]
n гликоза

glue [glu:]
I. n туткал, лепило, клей
II. 1. лепя, залепвам (to, on), слепвам
2. прен.
to be GLUEd to someone /something не се отделям от някого/нещо
to have/keep one's eyes GLUEd to the TV screen не откъсвам очи от телевизора
to hive one's eye/ear GLUEd to the keyhole долепил съм око/ухо до ключалката

glue-pot ['glu:pɔt]
1. съд за затопляне на лепило
2. разг. разкалян терен

gluey ['glu:i]
a лепкав, леплив

glum [glʌm]
a навъсен, намръщен, мрачен, печален
to look GLUM чумеря се

glume [glum]
n бот. покривна люспа

glumness ['glʌmnis]
n навъсеност, начумереност, мрачност

glut [glʌt]
I. 1. насищам, пресищам (u прен.)
тъпча, натъпквам (with)
to GLUT oneself /one's appetite тъпча се, натъпквам се, преяждам
2. търг. наводнявам, пресищам, пренасищам (пазар) (with)
II. n пресищане, преситеност (и на пазар)

gluten ['glu:tən]
n глутен

glutinosity [,glu:ti'nɔsiti]
1. n лепливост, лепкаво
2. glutinous a лепкав

glutton ['glʌtn]
1. лакомец, лакомник, чревоугодник
2. жаден/ненаситен човек (и прен.)
3. човек, който много издържа. на нещо
to be a GLUTTON for work ненаситен съм на работа
4. зоол. лакомец (Gulo luscus)

gluttonize ['glʌtənaiz]
v ям лакомо/ненаситно, тъпча се

gluttonous ['glʌtənəs]
a лаком, ненаситен

gluttony ['glʌtəni]
n лакомия, ненаситност, преяждане

glycerine ['glisəri:n]
n хим. глицерин

glycerol ['glisərɔl]
n хим. глицерин

glycogen [''glikoudʒen]
n хим. гликоген, животинска скорбяла

glyph [glif]
1. n арх. отвесен дълбей, глиф
2. археол. релефна фигура

glyphogrophy [gli'fɔgrəfi]
n глифография, електротипия, галванотипия

glyptics ['gliptiks]
n pl с гл. в sing изкуство за гравиране на скъпоцении камъни, глиптика

glyptograph ['gliptɔgra:f]
n гема, гравиран камък

g-man ['dʒi:mæn]
n (pl-men) ам. разг. агент на тайната полиция

gnarl [na:l]
n възел, чеп, сък, чвор

gnarled [na:ld,'na:li]
1. чворест, чепат, съковит, изкривен
2. загрубял, съсухрен (за лице)
3. възлест, кокалест, обезформен (за ръце)
4. прен. чепат

gnash [næʃ]
v скърцам със зъби от яд/болка (и GNASH one's teeth)

gnat [næt]
1. зоол. комар (Culex pipiens и др.), мушица
2. прен. дребна неприятност, бял кахър
3. дребно/маловажно нещо
to strain at GNAT дребнав съм, хващам се за дреболии

gnathic ['næθik]
a. анат. челюстен

gnaw [nɔ:]
1. v (gnawed, gnawed, gnawn) гриза, изгризвам, глозгам
to GNAW (at) a bone гриза/глозгам кокал
2. разяждам (метал)
3. прен. мъча, измъчвам, тормозя, терзая

gneiss [nais]
n минер. гнайс

gness [ges]
n предположение, догадка
(приблизителна) сметка/изчисление (и round GNESS)
shrewd GNESS правдоподобно предположение
at a GNESS на око, приблизително
by GNESS наслуки
it is anyone's GNESS никой не може да каже (със сигурност)
to make/have a GNESS изказвам предположение
one man's GNESS is as good as another's всеки може да мисли каквото си ще
to miss one's GNESS лъжа се, излъгвам се, не познавам
you have another GNESS coming грешиш, съвсем не е така
my GNESS is that предполагам/почти съм сигурен, че

gnome ['noumi:]
I. 1. мит. джудже, гном
2. разг. (опасен, влиятелен) международен финансист/банкер
II. n гнома, сентенция, афоризъм

gnomish ['nouniʃ]
a като джудже/гном, уродлив

gnomon ['noumɔn]
n гномон, стрелка (на слънчев часовник)

gnostic ['nɔstik]
I. n гностик
II. a гностичен

gnosticism ['nɔstisizm]
n фил. гностицизъм

gnu [nu:]
n зоол. гну, африканска антилопа (Connochaetes)

go [gou]
I. 1. отивам, ходя
2. вървя, ходя, минавам
who GOes there? кой e там? кой e? to GO the sbortest way минавам по/вземам най-краткия път
3. движа се, вървя, в движение съм, работя, в действие съм (за механизъм)
бия (за cъpце), в обръщение съм (за пари)
to set GOing пускам в действие, задвижвам
to keep GOing поддържам в действие, вървя си, продължавам
to keep the conversation/fire GOing поддържам разговора/огъня
to keep someone GOing in/with something поддържам/постоянно снабдявам някого с нещо, не оставям някого да му липсва нещо
4. вървя, минавам, напредвам, развивам се, (пре) успявам
how GOes it? how are things GOing? разг. как си? как е (работата)? if all GOes well (with us) ако всичко върви добре, ако не ни се случи нещо (лошо)
the case went for/against him делото бете решено в негова полза/вреда
5. отивам си, вървя си, тръгвам, (за) почвам
we mist GO/be GOing now трябва да си вървим/да тръгваме
they are all gone всички си отидоха
GO! сп. тръгвай! (при стартиране)
be gone! ост. отивай си! махай се! Here GOes! хайде! почваме! there you GO again! пак започна! from tile word GO от самото начало
6. изчезвам, изгубвам се, прен. отивам, свършвам се, изчерпвам се, пропадам, загивам, бивам махнат/отстранен/уволнен
it has/is all gone всичко се свърши, нищо няма вече
all hope is gone изчезна/пропадна всяка надежда
that's the way the money GOes сто как отиват парите
that clause will have to GO тази клауза трябва да се махне
I wish the pain would GO да можеше да престане болката
the car was the first luxury to GO колата беше първият лукс, от който се лишиха
7. пропадам, срутвам се, счупвам се, рухвам, скъсвам се, продънвам се, фалирам
8. минавам (за време)
he has still two months to GO остават му още два месеца
9. звъня, бия, удрям
10. навършвам (години)
be is/has gone forty има/навършил e вече четиридесет (години)
11. вървя, минавам, водя (за път и пр.), простирам се (за планини и пр.), стигам
12. Ставам достатъчио дълъг/голям съм, побирам се, влизам, деля се
the belt won't GO round her waist коланът не става
the plank just GOes across the brook дъската тъкмо стига да се прекоси потокът
делено на - 2 into 6 GOes 3 times - 6 делено на 2 е 3
13. стои, слага се
these books GO on the top shelf тези книги стоят/се слагат на най-горната полица
14. продавам се, харча се, вървя
to be GOing cheap продава се eвтино
that's not dear as things GO това не e скъпо за днешните цени
GOing! GOing! gone! продава се! продава се! продадено! (при търг. придружено от три удара на чукчето)
15. вървя, приемам се, валиден съм, минавам
everything GOes here всичко минава/се приема тук
do British pounds GO here? тук вървят ли английски лири
16. глася, съм (за текст, мелодия и пр.)
this is how the tune GOes ето как e мелодията
17. бивам даден/оставен/завещан, падам се (някому), ставам притежание (to)
victory always GOes to the strong победата винаги e на силния
honours do not always GO to the most deserving невинаги най-достойният получава почестите
18. допринасям, служа, необходим съм
qualities that GO to make a great man качества, необходими, за да бъде човек велик
19. само в pres р има, намира се, дава се, предлага се, сервира се
there is a cold supper GOing downstairs долу има/се сервира студена вечеря
if you hear of any jobs GOing ако чуеш, че има някъде работа
20. съм, ходя, намирам се, живея (в някакво обичайно състояние)
to GO in fear of one's life живея с постоянен страх за живота си
to GO with young бременна съм (за животно)
21. последван от прил. или израз ставам
to GO blind ослепявам
to GO into a faint/a swoon припадам
II. 1. движение
on the GO в движение
2. енергия, предприемчивост, замах, въодушевление, прен. пълна пара
to be full of GO, to have plenty of GO енергичен съм, имам замах
3. опит, удар, замах
to have a GO at something опитвам се да направя нещо
let's have a GO! дай да опитаме! at one GO на един път, с един удар, наведнъж
first GO още от първия опит/път
4. чаша питие
two more GOes of whiskey още две чаши уиски
5. пристъп (но болест) 6. неочакван/неприятен обрат/положение/случка
here's a rum/pretty GO стана тя, каквато стана
that was a near GO едва отървахме кожата
it was a capital GO чудесно стана така
7. сделка, споразумение
is it a GO? съгласен ли си? it is a GO дадено
it's no GO безсмислено/невъзможно e, тая няма да я бъде
high heels are all the GO високите токове ca последна мода/много модерни
the great/the little GO последният/първият изпит за бакалавърска степен в Кеймбридж
to make a GO of сполучвам, успявам, потръгва ми (в брак, предприятие, начинание и пр.)
III. 1. в изправност, изправен
2. моден
3. напредничав
IV. n вид японска игра

goad [goud]
I. 1. остен
2. подтик, стимул
II. 1. v мушкам/ръгам/карам с остен
2. подтиквам, възбуждам, стимулирам (и с on), предизвиквам
to GOAD someone into doing something предизвиквам/тласкам някого да направи нещо
to GOAD someone into (a) fury вбесявам/разярявам някого

go-ahead ['gouəhed]
I. a предприемчив, напредничав
II. 1. енергия, предприемчивост
2. енергичен/предприемчив човек
3. сигнал/разрешение за започване, прен. зелена улица

goal [goul]
1. сп. врата, финал
2. сп. гол
to kick/make/score a GOAL вкарвам/отбелязвам гол
3. цел, местоназначение, цел на пътуване

goalie ['gouli]
разг. goalkeeper

goalkeeper ['goul,ki:pə]
n футб. вратар

goal kick ['goulkik]
n сп. вкарване на топката в игра след аут

goalless ['goullis]
a сп. с нулев резултат

goal-line ['goullain]
n футб. гол-линия

goal-post ['goulpoust]
n футб. странична греда

goal-scorer ['goul.skɔ:rə]
n сп. играч, който отбелязва гол

goal-tender ['goul,tendə]
ам. goalkeeper

go-around ['gouə,raund]
1. n ам. прен. кръг, рунд (на преговори и пр.), разгорещен спор
2. прен. разиграване
3. обиколка, кръг

go-ashore [gouə'ʃɔ:]
a attr мор. за слизане на брега (за дрехи)

go-as-you-please ['gouəzju'pli:z]
1. a attr разг. безпланов неметодичен
2. свободен, непринуден

goat [gout]
1. коза, козел
young GOAT козле, козичка, яре
2. зодиакалният знак Козирог
3. развратник
4. разг. несериозен/глупав човек
5. ам. разг. sca-pegoat
a to get someone's GOAT разг. раздразням/ядосвам/нервирам някого

goatee [gou'ti:]
n козя брадичка

goat-god ['goutgod]
n мит. богът Пан

goatherd ['gouthə:d]
n козар (че)

goatish ['goutiʃ]
1. като коза, кози
2. развратен, похотлив
3. смрадлив

goat's-beard ['gouts,biəd]
1. n бот. коча билка (Spiraeaulmaria)
2. козя брада (Tragopogon pratensis)

goatskin ['goutskin]
n козя кожа, шевро

goatsucker ['goutsʌkə]
n зоол. козодой, нощна лястовица (Caprimulgus europaeus)

gob [gɔb]
I. n вулг. храчка
II. v вулг. плюя, храча
III. n ам. sl. моряк
IV. n sl. уста, плювалник
V. 1. буца
2. голямо количество

goban [gou'bæŋ]
n вид японска игра

gobbet ['gɔbit]
1. хапка (сдъвкана) храна, глътка, парче, буца, комат
2. откъс за превод и анализ на изпит

gobble ['gɔbi]
I. v лапам, нагъвам, плюскам
to GOBBLE up излапвам
II. v крякам (за пуяк)
III. n крякане (на пуяк)

gobbledegook ['gɔbldiguk]
n разг. бомбастичен политически и пр. жаргон

gobbledygook ['gɔbldiguk]
n разг. бомбастичен политически и пр. жаргон

gobbler ['gɔblə]
I. n лакомец, лакомия
II. n ам. пуяк

gobby ['gɔbi]
1. n sl. войник от крайбрежната охрана
2. американски моряк

gobelin ['goubəlin]
n гоблен (и GOBELIN-tapestry)

gobemouche ['gɔbmu:ʃ]
n лековерен човек, лапни-шаран

go-between ['goubi,twi:n]
1. посредник
2. сводник

goblet ['gɔblit]
n чаша със столче, поет. чаша, бокал

goblin ['gɔblin]
n зъл дух, таласъм

go-by ['goubai]
n to give someone /something the GO-BY не забелязвам, правя се, че не виждам/чувам някого/нещо, подминавам някого/нещо

go-cart ['gouka:t]
1. стоялка
2. ръчна количка, детска спортна количка
3. малък кабриолет

god [gɔd]
I. n бог
false GODs кумири
to depart to GOD отивам си от тоя свят
by G.! ей богу! GOD damn! дявол да го вземе! по дяволите! GOD forbid! не дай боже! да не дава господ! пази боже! GOD grant that дай боже
GOD helps those who help themselves помогни си сам и бог ще ти помогне, бог дава, ала в кошара не вкарва
to make a GOD of боготворя, правя кумир от
to be with GOD умрял/починал съм
eye GODs and little fishes! я гледай! дявол да го вземе! (изразява учудване престорено негодувание)
to play GOD смятам се за все силен
GOD's own country земен рай
GOD's plenty/quantity разг. изобилие
it's on the knees/in the lap of the GODs един господ знае, съдбата ще реши
II. v (-dd-) боготворя, издигам в кумир
to GOD it разг. придавам си важност, смятам се за господ

god-awful ['gɔd,ɔ:ful]
a aм. sl. ужасен

godchild ['gɔdtʃaild]
n (pl-children) кръщелниче

goddam ['gɔdæm]
I. n ам. и G.
not to give a GODDAM about пет пари не давам за
II. v ам. кълна, проклинам
III. a пуст, проклет
it's no GODDAM use няма никаква полза

goddamn ['gɔdæm]
вж. goddam,,

goddamned ['gɔdæmd]
вж. goddam

goddaughter ['gɔd,dɔ:tə]
n кръщелница

goddess ['gɔdis]
n богиня (и прен.)

godei ['goudei]
n фр. годе (на пола и пр.)

godfather ['gɔd,fa:ðə]
1. кръстник
2. човек/предмет, който носи нечие име
a my GODFATHERs! боже мой! господи! godfearing a богобоязлив, благочестив

godfearing a богобоязлив

godforsaken ['gɔdfə,seikn]
1. затънтен, пуст (за място)
2. покварен, изгубен (за човек)

godgiven ['gɔd,givn]
a подходящ, добре дошъл

godhead ['gɔdhed]
n божество, божествена природа/същност

godless ['gɔdlis]
a безбожен, безверен

godlike ['gɔdlaik]
a божествен, богоподобен

godliness ['gɔdlinis]
n набожност, светост

godly ['gɔdli]
a набожен

godmother ['gɔd,тʌðə]
n кръстница

godsend ['gɔdsend]
n благодат, божи дар, късмет

godship ['gɔdʃip]
n божествен характер/същност, божественост

godson ['gɔdsʌn]
n кръщелник

Godspeed [,gɔd'spi:d]
n и G. to wish/bid someone GODSPEED пoжeлaвaм някому успех/добър път

godwit ['gɔdwit]
n зоол. крайбрежен бекас (Limosa limosa)

goer ['gouə]
1. човек/животно, което ходи (обик. с прил.)
a good/bad GOER издръжлив/неиздръжлив на ходене (за кон)
2. разг. енергичен/предприемчив/опитен човек
3. в съчет. редовен посетител на
concert-GOER редовен посетител на концерти

gofer ['goufə]
n вафлена кора/пита

goffer ['goufə]
I. v плисирам, набирам, гофрирам
II. n плисе, набор

go-getter ['gou,getə]
n разг. енергичен/предприемчив човек, кариерист, използвач

goggle ['gɔgl]
I. v пуля се, зверя се, гледам с широко отворени/ококорени очи, шаря с/въртя очи
II. 1. ужасн/изненадан поглед, опулени очи, пулене
2. рl очила за слънце (на водолаз и пр.)
sl. очила
3. вет. въртоглавие

goggle-box ['gɔgibɔks]
n sl. телевизор

goggle-eyed ['gɔglaid]
a с изпъкнали/ококорени/опулени очи, опулен

goggle-eyes ['gɔglaiz]
n pl изпъкнали/ококорени/опулени очи

goglet ['gɔglit]
n стомна/гърне за вода

go-go ['gou,gou]
1. енергичен, необуздан
2. спекулантски
3. ам. на/от дискотека, дискотечен
4. ам. ултрамодерен

goidelic [gɔi'di:lik]
a гаелски (шотландски, ирландски)

going ['gouiŋ]
I. 1. който върви/работи/е в действие, който преуспява/съществува, който се дава/се намира на пазара
a GOING concern рентабилно предпритие
2. текущ, сегашен
3. с опред.
slow-GOING бавен
theatre-GOING public театрална публика
II. 1. отиване, вървене, тръгване, отпътуване
2. ход, вървене
we made poor GOING не извървяхме много
it was heavy GOING трудно се вървеше, прен. трудно беше, имаше много трудности
go while the GOING is good върви, докато e време/преди да e станало късно
3. състояние на пътя, път
rough GOING лош път
to find someone heavy GOING трудно следя мисълта на някого, доскучава ми да слушам някого

going-away ['gouiŋ,wei]
n заминаване (особ. на сватбено пътешествие)

going-over ['gouiŋ'ouvə]
1. n (pl goings-over) разг. (основен) преглед, подреждане
2. ам. прен. кастрене, пердах

goings-on ['gouiŋ'ɔn]
n pl разг. пренебр. поведение, държане, постъпки, нередности

goiter ['gɔitə]
n ам. мед. гуша

goitre ['gɔitə]
n мед. гуша
exophthalmic GOITRE базедова болест

goitrous ['gɔitrəs]
a мед. гушав

golconda [gɔl'kɔndə]
n прен. златна мина

gold [gould]
1. злато (u прен.)
as good as GOLD добричък като ангелче
she is pure GOLD тя e злато човек
all that glitters/glistens is not GOLD не всичко, което хвърчи, се яде
to gild refined GOLD мъча се да подобря/украся нещо, което и без това е много хубаво
fool's GOLD ам. руда, наподобяваща злато, пирит, халкопирит
2. златни предмети, злато
3. златен стандарт/еталон
to go off GOLD изоставям златния стандарт
4. позлата
5. златен/златист цвят
6. attr златен, златист

gold-bearing ['gould,bɛriŋ]
a златоносен

gold-beater ['gould,bi:tə]
n златар (който изковава злато на листове)

gold bloc ['gouldblɔk]
n златен блок (страни, в който е в сила златният стандарт)

goldbrick ['gouldbrik]
I. 1. къс (наподобяващ) злато
2. нещо ценно само наглед, измама, фалшификация
3. ам. манкъор, кръшкач
II. 1. мамя. измамвам
2. манкирам, кръшкам

gold-bug ['gouldbʌg]
1. n ам. зоол. вид бръмбар (Chrysomele)
2. sl. милионер
3. поддръжник на златния стандарт

goldcloth ['gouldklɔθ]
n брокат

goldcrest ['gouldkrest]
n зоол. жълтоглаво кралче (Regulus regulus)

gold-digger ['gould,digə]
1. златотърсач, златокопач
2. sl. жена, която измъква пари от/изнудва богати мъже, зестрогонец

gold-diggings n pl златно находище

gold-dust ['gouIddʌst]
1. златен прах
2. бот. игловръх, поималка (Alyssum)

golden ['gouldən]
1. a златен
2. златист
3. прен. златен, ценен, отличен, прекрасен, много популярен, преуспяващ
GOLDEN balls златни топки (емблема на заложна къща)
GOLDEN opinions високо уважение
GOLDEN jubilee юбилей, обик. петдесстгодишнина

golden-ager ['gouldən'eidʒə]
n ам. възрастен човек (често пенсионер), който си живее добре

golden-bell ['gouldənbel]
n бот. форзиция (Forsythia)

golden-crested wren ['gouldən,krestid'ren]
вж. goldcrest

golden-cup ['gouldənkʌp]
n бот. лютиче (Ranunculus)

golden disc ['gouldəndisk]
n златна (грамофонна) плоча (награда на певец и пр.. от чиято плоча са продадени един милион екземпляра)

golden-eye ['gouldənai]
n зоол. потапница звънарка (Вucephala clangula)

golden handshake [,gouldən'hændʃ'eik]
n голяма парична сума, връчена при пенсиониране на висш чиновник/член на фирма

golden number [,gouldən'nʌmbə]
n число, използувано при определяне датата на Великден

goldenrod ['gouldənrɔd]
n бот. златник, енчец (Solidago)

golden syrup [,gouldən'sirəp]
n светъл рафиниран петмез

gold-fever ['gould,fi:və]
n златна треска

goldfield ['gouldfi:ld]
n златен залеж

goldfinch ['gouldfintʃ]
n зоол. кадънка, щиглец (Carduelis carduelis)

goldfish ['gouldfiʃ]
n зоол. златна рибка (Carassius auratus)
GOLDFISH bowl невъзможност да се уедини човек, много хора, калабалък

gold-foil ['gouldfɔil]
n варак

goldilocks ['gouldilɔks]
1. бот. вид лютиче (Ranunculus auricomus)
2. златокъдро момиче

gold-lace [,gould'leis]
n златен/сърмен шнур/ширит

gold-leaf ['gouldli:f]
вж. gold-foil

gold-mine ['gouidmain]
n златна мина (и прен.)

gold plate ['gouldpleit]
n златни/позлатени съдове и прибори

gold-rush ['gouldrʌʃ]
вж. gold-fever

goldsmith ['gouldsmiθ]
n златар

gold standard ['gould,stændəd]
вж. gold

goldstick ['gouldstik]
n (полковник от ангглийската кралска гвардия, който носи при тържествени случаи) позлатен жезъл

gold thread [,gould'θred]
n сърма

gold-washed ['gouldwɔʃt]
a позлатен в златна баня

golf [gɔlf]
I. n голф (игра)
II. v играя голф

golf-club ['gɔlfklʌb]
1. пръчка за голф, стик
2. голф клуб

golf-course ['gɔlfkɔ:s]
n игрище за голф

golfer ['gɔlfə]
1. играч на голф
2. плетена жилетка

golf-house ['gɔlflhaus]
n павилион на игрище за голф

golf-links ['gɔlfliŋks]
вж. golf-course

golf-stick ['gɔlfstik]
вж. golf-club

Golgotha ['gɔlgəθə]
1. библ. Голгота
2. прен. място за мъчение и гибел, мъки, страдания, тежки изпитания

Goliath [go'laiəθ]
1. библ. Голиат
2. прен. гигант

golliwog ['gɔliwɔg]
1. кукла негърче
2. човек с четинеста коса, прен. платило

gollly ['gɔli]
int разг. леле боже! божичко!

gollop ['gɔlɔp]
v разг. нагъвам (ядене), наливам се с (питие)

golly ['gɔli]
вж. golliwog

goloptious [gə'lɔpʃəs]
a sl. много вкусен, екстра, чудесен

golosh [gə'lɔʃ]
вж. galosh

goluptious [gə'lʌpʃəs]
вж. goloptious

gomen legend [,gouldənledʒənd]
n легенда aypea, сборник от житиета на светии (XIII в.)

gonad ['gounæd]
n биол. гонада, полова жлеза (яйчник, семенник)

gondola ['gɔndələ]
1. гондола
2. ам. голяма плоскодънна товарна лодка
3. ав. гондола, кош (на балон), кабина (на дирижабъл)
4. кабина (на лифт)
5. ам. платформен товарен вагон (и GONDOLA-car)
6. самосвал
7. подставка за стоки в супермаркет, гондола

gondolier [,gɔndə'liə]
n гондолиер

gone [gɔn]
I. вж. go
II. 1. изгубен, загинал, пропаднал, умиращ, отслабнал, осъден/обречен на смърт
a GONE sensation/feeling премаляване, слабост, отмалялост
2. напреднал
to be far GONE in consumption имам туберкулоза в напреднала форма
far GONE with child в напреднала бременност
to be GONE on someone влюбен съм в/лапнал съм по някого
3. ам. sl. голям, знаменит he's a GONE coon/goose отпиши го, с него е свършено

goner ['gɔnə]
1. n разг. пропаднал/разорен човек, загубена работа
2. човек, обречен на смърт
3. умрял човек

gonfalon ['gɔnfələn]
1. църк. хоругва
2. ист. гонфалон (бойно знаме)

gong [gɔŋ]
I. 1. гонг
2. sl. военен орден/медал
II. 1. удрям гонг
2. давам знак за спиране с гонг (за регулировчик на движението)

gongster ['gɔŋstə]
n разг. регулировчик на движението

gonococcus [,gɔnou'kɔkəs]
n (pl-cci) биол. гонокок

gonorrhea n мед. трипер

gonorrhoea [,gɔnə'riə]
n мед. гонорея, трипер

goo [gu:]
1. n sl. нещо лепкаво
2. лигавост, сладникавост

Goober ['gu:bə]
n ам. фъстък

good [gud]
I. 1. добър, доброкачествен, хубав
2. хубав, приятен
it is GOOD to... хубаво/приятно е да...
aplles are GOOD eating ябълките ca приятии на вкус/за ядене
3. добър, полезен, здравословен
to eat/drink/smoke more than is GOOD for още прекалявам с ядене/пиене/пушене
4. хубав, добър, достатъчен, изобилен, богат
5. добър, добродетелен, милостив
GOOD deeds добри дела, благодеяния
6. добър, мил, любезен
be GOOD enough to... бъдете така добър/любезен да
7. добър, правилен, уместен, основателен
8. добър, послушен (особ. за деца), кротък
there's a GOOD girl/boy! ти си добро момиче/момче! така те искам
9. добър, опитен, който го бива (at)
подходящ, годен (for)
to be GOOD at добър съм по, удава ми се...
to be пo GOOD at не ме бива по/за
10. добър, пресен (за продукти)
to keep GOOD запазвам се, не се развалям (за храна)
11. валиден, истински, нефалшифициран
12. добър, здрав, силен
with his GOOD leg със здравия си крак
13. способен да издържи/да понесе/да плати, сигурен, обезпечен
I am GOOD for another ten miles мога да издържа още десет мили
to be GOOD for 100 pound мога да платя 100 лири
he's always GOOD for a laugh с него винаги може да се посмееш/винаги пада смях
14. добър, удобен, изгоден, благоприятен
15. често за усилване на друго прилагателно, истински, доста, много, цял
GOOD hard work усилена работа, зор
in GOOD plain English на прост английски
you have a GOOD way to go имаш да биеш доста път
to wait two GOOD hours чакам цели два часа
16. в поздрави
GOOD afternoon/day/evening/morning добър ден/вечер/добро утро, довиждане
GOOD night лека нощ
as GOOD as толкова добър, колкото, все едно, че, почти
it is as GOOD as done все едно, че е свършено
it is as GOOD as saying that все едно да кажеш, че
her GOOD man ост. благоверният, съпругът
GOOD old... браво (на)..., ашколсун (на)...
a GOOD sport/sort/sl. egg славен човек, арабия
that's a GOOD one каква лъжа/измишлъотина, и тая си я бива
to make GOOD компенсирам, възстановявам
to make GOOD the casualties воен. замествам убитите войници с нови, попълвам оределите редици, доказвам (твърдение), изпълнявам (обещание), успявам в, постигам
to make GOOD one's escape успявам/удава ми се да избягам, утвърждавам, закрепвам (положенигто си), доказвам (правота си), пробивам си път, преуспявам, поправям се, изкупвам грешките си
II. 1. ам. добре
2. разг. за усилване в съчет.
GOOD and много, здравата, хубавичко, както трябва
to be GOOD and angry aм. здравата съм ядосан
GOOD and hard здравата, усилено
GOOD for you! браво!
III. 1. добро
an influence for GOOD добро влияние
he is up to/after no GOOD той готви/крои нещо лошо
2. добро, благо, полза
for the GOOD of one's health заради здравето си
to do someone GOOD полезен съм на някого, помагам някому (физически, морално)
a nice cup of tea will do you GOOD един хубав чай ще ти дойде добре
much GOOD that will do you upon. голяма полза (ще имаш от това)
what GOOD is it, what is the GOOD of it, what GOOD will it do? каква полза от това? it's no GOOD няма полза, безполезно e
it's no GOOD (my) talking to him about it няма смисъл да му говоря за това
that's пo GOOD това нищо не струва, от това нищо няма да излезе
he'll come to no GOOD ще се провали, нищо няма да излезе от него
it's all to the GOOD толкова по-добре
to be five pounds to the GOOD имам пет лири печалба
3. с гл. в р1 добри/благочестиви/честни хора
the GOOD and the bad respect him уважават го и добрите, и лошите
4. рl вещи, движимо имущество
5. р1 стока, артикули
6. р1 товар, багаж, стоки
7. attr товарен, багажен
by slow/fast GOODs service с малка/голяма бързина (за жп превоз)
to have the GOODs ам. sl. бива ме
to have the GOODs on someone имам преимущество преднякого, зная неща, които уличават някого
that's the GOODs! ам. sl. точно така! to catch someone with the GOODs хващам някого на местопрестъплението
to be in GOOD with someone ползувам се с благоразположението на/в добри отношения съм с някого
for GOOD (and all) завинаги, окончателно, безвъзратно

goodbye [,gud'bai]
n, int довиждане, сбогом, прощални думи

good-fellowship [,gud'felouʃip]
1. дружба, другарство
2. общителност, приятна компания

good-for-nothing ['gudfə,nʌθiŋ]
I. a негоден за нищо
II. n негодник, безделник

good friday [,gud'fraidi]
n църк. велики/разпети петък

good-hearted [,gud'ha:tid]
a добър, добросърдечен, добродушен, милостив

good-humoured [,gud'hju:məd]
a добродушен, весел, разположен

goodies ['gudiz]
n pl бонбони, сладкиши, лакомства

goodish ['gudiʃ]
a доста хубав, терпим, сносен, доста голям, коджа

good-king-henry [,gudkiŋ'henri]
n бот. чувен (Chenopodium bonus Henricus)

goodliness ['gudlinis]
1. красота, хубост
2. високо качество

good-looker [,gudlukə]
n разг. хубав мъж/жена, хубав кон

good-looking [,gudlukiŋ]
a хубав, красив

goodly ['gudli]
1. красив, хубав, напет
2. (доста) голям, значителен

Goodman ['gudmæn]
1. n (pl-men) ост. домакин, хазяин
2. мъж, съпруг, благоверен

good nature [,gud'neitʃə]
n добрина, доброта, добродушие

good-natured [,gud'neitʃəd]
a добър, добродушен

good-neighbourliness [,gud'neibəlinis]
n добросъседски отношения

goodness ['gudnis]
1. добрина, доброта, добросърдечност, добродушие, любезност
have the GOODNESS to имайте добрината да, бъдете така добър/любезен да
2. доброкачественост
3. сила, най-добрата част на нещо, най-хранителното
GOODNESS gracious, my GOODNESS! Боже мой! I wish to GOODNESS I had known it before ex, да бях знаел по-рано
for GOODNESS sake за бога

good-sized [,gud'saizd]
a доста голям, големичък

goods station ['gudz,steiʃn]
n сточна гара

goods train ['gudztrein]
n товарен влак

good-tempered [gud'tempəd]
a добродушен, благ

good-timer n веселяк, гуляйджия

goodwife ['gudwaif]
1. домакиня, хазайка
2. жена, съпруга, благоверна

goodwill [,gud'wil]
1. доброжелателство, благосклонност, благоволение
to be in someone's GOODWILL ползувам се от нечие благоволение
2. добра воля, желание, готовност, охота
3. търг клиентела на дадена фирма/магазин, право да се използува клиентелата на фирма при откупуването

goody ['gudi]
I. n баба, стрина
II. 1. лакомство, деликатес, нещо привлекателно
2. положителен герой, добър човек
III. int изразява радост, удоволствие ау! м-м-м!
IV. а, n превзето/линемерно набожен (човек), светия

goody-goody ['gudi,gudi]
а, n превзето/линемерно набожен (човек), светия

gooey ['gu:i]
1. a sl. лепкав
2. лигав, сладникаво сантиментален

goof [gu:f]
I. n sl. глупак, глупчо
II. 1. v sl. правя гаф, обърквам, оплесквам (и с up)
2. ам. лентяйствувам, мотая се (и с off)

goof-ball ['gu:fbɔ:l]
1. n sl. l. наркотично хапче
2. глупак, идиот

goofed [gu:ft]
a упоен от наркотик

go-off ['gou'ɔf]
n опит, удар
at first GO-OFF от първия път
at one GO-OFF с един удар. от един път, наведнъж

goof-off ['gu:f'ɔf]
n sl. кръшкач

goofy ['gu:fi]
a sl. глупав, шантав

goo-goo ['gu:'gu;]
a разг. прен. занесен
to make GOO-GOO eyes at someone хвърлям любовни погледи на някого

gook [guk]
n sl. презр. азиатец

goon [gu:n]
1. sl. глупак, прен. палячо
2. sl. наемен убиец, разбойник, гангстер

goop [gu:p]
n sl. глупак

goopy ['gu:pi]
a sl. to feel GOOPY about лапнал съм по

goosander [gu'sændə]
n зоол. голям потапник (Mergus merganser)

goose [gu:s]
I. n (pl geese) зоол. гъска (Anser) (и прен.)
to chase the wild GOOSE гоня празни мечти
all his geese are swans много се хвали
II. v sl. ръгам в слабините/задника
III. n (pl gooses) вид шивашка ютия

gooseberry ['gu:zbəri]
n бот. цариградско грозде (Ribes grossularia)
to play GOOSEBERRY разг. придружавам млади хора за приличие, служа за параван на влюбени

goose-egg ['gu:seg]
1. гъше яйце
2. ам. sl. нула (при състезания), геврек

goose-flesh ['gu:sfleʃ]
n гъша кожа
to have GOOSE-FLESH настръхвам от страх/студ и пр

goosefoot ['gu:sfut]
n (pl goosefoots) бот. сладка трева (Chenopodium)

goose-girl ['gu:sgə:l]
n гъсарка

goose-grass ['gu:sgra:s]
1. n бот. прозорче (Potentilla anserina)
2. енъовче, лепка (Galium aparine)
3. пача трева (Poligonum aviculare)

gooseherd ['gu:shə:d]
n гъсар

gooseneck ['gu:snek]
1. канджа, кука, прикрепена на прът
2. тех. двойно коляно, сифон

goose-pimples ['gu:s,pimplz]
вж. goose-flesh

goose-skin ['gu:s,skin]
вж. goose-flesh

goose-step ['gu:sstep]
I. n воен. церемониален марш (парадна стъпка)
II. v воен. марширувам, без да прегъвам колене

gopher ['goufə]
I. 1. вид ровещ американски гри зач (Geomys)
2. вид сев. -ам. катерица (Citellus spermophilus)
3. голяма нощна сев. -ам. костенурка (Gopherus polyphemus)
II. вж. gopher-wood

gopher-wood ['goufəwud]
1. библ. дървото, от което е бил направен Ноевият ковчег
2. сев. -ам. дърво с жълтеникава дървесина (Cladrastis lutea)

gophier snake ['goufəsneik]
n мол. вид черна сев. -ам. змия (Drymarchon corais couperic)

gorblimey [,gɔ:'blaimi]
int господ да ме убие! gorcock n зоол. (мъжката на) шотландската бяла яребица (Lagopus lagopus scoticus)

gorcrow ['gɔrkrou]
n зоол. черна врана (Corvus corone corone)

gordian knot ['gɔ:djənnɔt]
n гордиев възел (и прен.)

gore [gɔ:]
I. n съсирена кръв, поет. кръв
II. 1. клин, годе
GOREd skirt пола на годета
2. геогр. малък нос, клинообразна ивица земя
III. v вмъквам клин/годе
IV. v промушвам, пробождам (с рога)

gorge [gɔ:dʒ]
I. 1. геогр. пролом, клисура
2. тесен проход във външните стени на укрепление
3. ам. маса лед и пр., която задръства проход/река и пр
4. лапане, тъпкане, преяждане
5. вид стръв (за риболов)
6. ост. гърло, гуша, стомах, търбух
GORGE rises at it, it makes my GORGE rise това ме отвращава/възмущава, кипвам
II. v тъпча ее, лапам, нагъвам, изгълтвам, нагълтвам
to GORGE oneself with/on тъпча се с

gorged ['gɔ:dʒd]
1. натъпкан, претъпкан, преситен, преял
2. издут, прспълнен
3. хер. с гердан на шията

gorgeous ['gɔ:dʒəs]
1. великолепен, разкошен, блестящ, величествен
2. разг. чудо, чудесен, екстра

gorget ['gɔ:dʒit]
1. част от броня, която пази шията
2. яка, жабо, огърлица
3. петно/пръстен на шията на птица

gorgio ['gɔ:dʒiou]
n (циганско название за) човек от нецигански произход

gorgon ['gɔ:gən]
1. мит. GORGON горгона
2. грозотия, зла/свирепа жена
gorgonian a на горгона, всяващ ужас, вледеняващ, вкаменяващ

gorgonize ['gɔ:gənaiz]
v вкаменявам, смразявам (от страх), хипнотизирам (с поглед)

Gorgonzola [,gɔ:gən'zoulə]
n вид италианско сирене

gorilla [gə'rilə]
1. зоол. горила (и прен.)
2. главорез, наемен убиец

gormandize ['gɔ:məndaiz]
I. v лапам, тъпча се, плюскам
II. n лакомия, лакомство

gormandizer ['gɔ:məndaizə]
n лакомец, лакомник, лакомия

gormless ['gɔ:mlis]
a разг. глупав

gorse [gɔ:s]
n бот. прещип (Ulex europaeus)

gory ['gɔ:ri]
1. кървав, окървавен
2. кървав, кръвопролитен

gosh [gɔʃ]
int разг. GOSH! боже мой! я гледай! брей! by GOSH! бога ми! ей богу!

goshawk ['goshɔ:k]
n зоол. ястреб кокошар (Acdpiter gentilis)

gosling ['gɔzliŋ]
n млада гъска

go-slow [,gou'slou]
I. a GO-SLOW policy политика на изчакване
II. n умишлено забавяне на темпото на работа (в знак на протест)

gospel ['gɔspl]
1. евангелие (u прен.)
2. прен. божа истина

gospeller ['gɔspələ]
1. един от четиримата евангелисти
2. свещеник, който чете евангелието (при служба)
3. (странствуващ) проповедник
hot GOSPELLER страстен пуританин, фанатик

gospellize ['gɔspəlaiz]
v проповядвам евангелието/християнството на

gospel side ['gɔsplsaid]
п северната част на олтара

gospel-truth [,gɔspl'tru:θ]
вж. gospel

gossamer ['gɔsəmə]
1. есенни паяжини
2. тънка/фина материя, газ, воал
3. им. ост. (палто от) тънък непромокаем плат
4. attr лек, ефирен

gossamery a лек, тънък

gossip ['gɔsip]
I. 1. клюка, клюки, клюкарство
piece of GOSSIP клюка
2. клюкар
3. бъбрица, бърборко
4. сладки приказки, моабет
to have a good GOSSIP изпонаприказваме се
GOSSIP column отдел/рубрика за светски новини (във вестник)
5. ост. кръстник, кръстница
6. ост. интимен приятел/приятелка, дост
II. v клюкарствувам, разпространявам клюки (about)

gossiper ['gɔsipə]
вж. gossip

gossipy ['gɔsipi]
1. бъбрив, приказлъв
2. който обича клюките
GOSSIPY old woman стара клюкарка
3. пълен с новини и клюки (за писмо, разговор)

gossoon n ирл. момък

got вж. get

Goth [gɔθ]
1. ист. гот
2. варварин, вандал

gotham n a (wise) man of Gotham глупак

Gothic ['gɔθik]
I. 1. готски
2. варварски, вандалски
3. готически (за стил, шрифт и пр.)
II. 1. Готски език
2. готическа архитектура

go-to-meeting [,goutə'mi:tiŋ]
a разг. неделен, празничен, официален (за дрехи)

gotten вж. get

gouache [gu'a:ʃ]
n фр. жив. гваш

Gouda ['gaudə]
n гауда (холандско сирене)

gouge [gaudʒ]
I. 1. шлосерско длето, кръстат секач
2. дълбане, издълбаване
3. жлеб, издълбан отвор
4. разг. измама, измамник
5. ам. изнудване
II. 1. издълбавам, правя жлеб
2. изваждам (око) (обик. с out)
3. разг. мамя, измамвам
4. ам. разг. изнудвам

goulash ['gu;la:ʃ]
n унг. готв. гулаш

gourd [guəd]
n бот. кратуна (Lagenaria vulgaris)

gourmand ['guəmənd]
1. лакомец, лакомник
2. гастроном, чревоугодник
3. attr лаком

gourmandise ['guəməndi:z]
n лакомия, чревоугодничество

gourmet ['guəmei]
n фр. гастроном, чревоугодник

gout [gaut]
1. мед. подагра
2. болеет по житата
3. бучка, съсирек

gouty ['gauti]
1. страдащ от/причиняващ подагра
2. подут вследствие на подагра

gov [gʌv]
съкр. от governor

govern ['gʌvn]
1. управлявам
2. определям, обуславям, ръководя, насочвам. давам насока на
to be GOVERNed by what other people say влияя се от това, което казват хората
3. овладявам, обуздавам, сдържам
to GOVERN one's temper владея се
4. регулирам, урегулирвам
5. грам. управлявам, изисквам (даден падеж и пр.)

governable ['gʌvnəbl]
a покорен, послушен

governance ['gʌvnəns]
1. управление, власт
2. ръководство, ръководене, насочване

governess ['gʌvənis]
n гувернантка, възпитателка

governing ['gʌvniŋ]
1. управляващ
GOVERNING body управително тяло
2. ръководен, главен (за принцип и пр.)

government ['gʌvnmənt]
1. правителство
organs of GOVERNMENT правителствени оогани
the invisible GOVERNMENT действителните управници
2. (форма/начин на) управление
3. ост. административна област, ист. губерния
4. грам. съгласуване
5. attr правителствен, държавен
GOVERNMENT offices министерства

governmental [,gʌvn'mentl]
a правителствен, държавен

government house [,gʌvnmənt'haus]
n резиденция на губернатор

government issue [,gʌvnmənt'iʃu:]
вж GI (List of Abbreviations)

governor ['gʌvənə]
1. управител
2. губернатор
3. комендант на крепост/гарнизон
4. разг. баща, господар, шеф, началство
5. тех. регулатор, стабилизатор

governor-general [,gʌvənə'dʒenərəl]
n генерал-губернатор, управител яа колония/доминион

governorship ['gʌvənəʃip]
n длъжност/пост на управител/губернатор

gowk n глупак

gown [gaun]
I. 1. рокля
2. мантия, paco, престилка на хирург, студентско/професорско/съдийско наметало, тога (и римска)
3. професори и студенти от даден университет
II. v главно в рр обличам (с мантия, тога и пр.)

gownman ['gaunmən]
n (pl-men) професор, студент

gownsman ['gaunzmən]
n (pl-men) професор, студент

goy [gɔi]
n (pl goys или goyim) (еврейско название за) неевреин/християнин

grab [græb]
I. 1. сграбчвам, хващам, улавям (и GRAB hold of разг.)
don't GRAB не посягай
to GRAB at посягам да сграбча
2. разг. грабвам, отнасям, задигам, заларям, пипвам, арестувам
II. 1. (опит за) сграбчване
to make a GRAB at посягам да сграбча
2. заграбване, грабителство
policy of GRAB грабителска политика
3. нещо заграбено
4. тех. екскаватор, кофа, кош, гребло, лопата, грайфер
up for GRABs ам. торба, от която се вадят късмети
III. 1. за хващане
2. случайно взет/събран и пр

grab-all n мрежа за малки неща
sl скъперник

grab-bag ['græbbæg]
n ам. торба, от която се вадят късмети

grabber ['græbə]
n грабител, прен. хищник

grabble ['græbl]
1. търся пипнешком (for)
2. просвам се

grace [greis]
I. 1. грация, елегантност, изящество
2. благоволение, благосклонност
to be in/get into someone's good GRACEs радвам се на/спечелвам благоволението на някого
3. (благо) приличие
обик. р1 привлекателни качества, елегантност, салонни маниери
with (a)
good GRACE охотно, с добра воля
with bad/ill GRACE неохотно
to have the GRACE to проявявам достатъчно благоприличие да
I cannot with any GRACE ask him неудобно/неловко ми e да го помоля
you had the ill GRACE to deny it ти има безочието да отречеш това
saving GRACE единствена положителна/добра страна
social GRACEs изискани/светски обноски
4. милост, милосърдие, състрадание, рел. божа милост, благодат
by the GRACE of God по божия милост
in a state of GRACE спасен, излитал божията милост, изповядал се, с чиста душа
to fall from GRACE забравям бога, отстъпвам от правата вяра, погубвам душата си, тръгвам по крив път
5. юр. отсрочка
days of GRACE законен тридневен срок за изплашане на дълг след датата, определена за плащане
6. нареждане/декрет на академичния съвет на английски университет
7. Кратка молитва преди и след ядене
8. муз. фиоритура
9. светлост, преосвещенство (като обръщение към херцог или архиепископ)
10. мит. грация
II. 1. украсявам, служа за украшение на
2. Правя чест на
3. награждавам, удостоявам (with)

grace-cup ['greiskʌp]
n (чаша, от която се пие) последна наздравица

graceful ['greisful]
a грациозен, елегантен, нзящен

graceless ['greislis]
1. покварен
2. безсрамен, безочлив
3. груб, недодялан

grace-note ['greisnout]
вж. grace

gracile ['græsail]
a тънък, слаб, строен, деликатен

gracility [grə'siliti]
n стройност, деликатност

gracious ['greiʃəs]
1. a благ, милостив
(Her) GRACIOUS Majesty the Queen Нейно кралско величество
2. благосклонен, снизходителен
3. приятен, изискан, изтънчен
GRACIOUS living охолен и изискан (начин на) живот
4. мил, любезен
GRACIOUS me! good GRACIOUS! боже мой! боже господи! олеле!

graciously ['greiʃəsli]
1. благосклонно, милостиво
to consent GRACIOUSLY благоволявам да се съглася
2. мило, любезно

grad [græd]
вж. graduate

gradate [grə'deit]
1. степенувам, нареждам по степени, големина и пр
2. преминавам неусетно (от един нюанс в друг), преливам се

gradation [grə'deiʃn]
1. градация, степенуване, постепенно преминаване/преливане
2. обик. рl степен, стадий, етап
3. рl жив. нюанси, отсенки, преливане
4. ез. отглас, аблаут
5. муз. диатонична поредица от акорди

gradational [grə'deiʃənl]
a постепенеи, на етапи

grade [greid]
I. 1. степен, ранг, разред, класа, категория
to have a high GRADE of intelligence много съм интелигентен
2. качество, вид, сорт
up to GRADE на нужната висота, с нужното качество
3. кръстоска, хибрид (за животни)
4. ам. клас (в първоначално училище)
attr първоначален, основен
5. ам. бележка за успех
6. жп. наклон
to make the GRADE изкачвам се, вземам височина, прен. успявам, постигам целта си
GRADE crossing ам. прелез
down/up GRADE вж. downgrade, upgrade
7. ез. степен при отглас
II. 1. степенувам, подреждам по класове/степени, образувам степени/серии, от дадено качество/сорт съм, класирам, класифицирам, сортисам
2. преливам се, преминавам, постепенно (into)
3. подобрявам породата на (животно) (и с up)
4. нивелирам, изравнявам
5. ам. преглеждам и оценявам (писмена paбота)
6. pass ез. променям се чрез отглас

grade-crossing n пресечка на ж.п. линия с шосе

grader ['greidə]
1. n. човек, който степенува и пр., тех. калибровъчна машина
2. тех. грейдер, сонда за вземане на проба от масла
3. ам. ученик от даден клас
fifth GRADER петокласник

grade-school n ам. първоначално училище

gradient ['greidjənt]
I. 1. наклон
2. физ. градиент
II. 1. който се издига/спуска постепенно
2. който се движи чрез ходене (за животно), пригоден за ходене (за крака на птица)

gradine ['greidin]
1. стъпаловиден ред (за зрителите в амфитеатър и под.)
2. полица отзад на олтара

gradual ['gædʒual]
I. 1. постепенен
2. лек (за наклон)
II. 1. n църк. тропар
2. катол. сборник от църковни химии

gradually a постепенно, малко по-малко

graduand ['grædjuənd]
n абсолвент, кандидат за научна степен

graduate ['grædjueit]
I. 1. свършвам университет (at, ам. from), ам. давам научна степен/диплома на
ам. свършвам учебно заведение (from), квалифицирам се (as), дипломирам се
2. градуирам, нанасям деления
3. степенувам, нареждам по степени
GRADUATEd taxation прогресивно облагане
4. променям (се) /изменям (се) /видоизменям (се) постепенно
минавам към по-висока категория/вид дейност (to)
5. хим. сгъстявам чрез изпаряване
II. 1. висшист
завършил, възпитаник (of) (ам. и за невисшисти)
2. градуиран съд, мензура
III. 1. завършил университет, ам. квалифициран
GRADUATE nurse ам. квалифицирана медицинска сестра
2. следдипломен (за специализация)
GRADUATE school/course институт за специализация/следдипломна квалификация/аспирантура

graduation [,grædju'eiʃn]
1. завършваие на университет, получаване на научна степен/диплома
ам. саършване на учебно заведение (from), ам. годишен акт
2. градуиране, деление на скала, линии, черти (на мензура и пр.)
3. хим. сгъстяване (на течност)

graecism ['gri:sizm]
1. гърцизъм, елинизъм, гръцки израз
2. елинизъм, елинска култура, подражание на елинска култура

graecize ['gri:saiz]
1. давам гръцки/елински вид на
2. подражавам на елинския стил

graecophil ['gri:kəfil]
n гъркофил, гъркоман

graeco-roman ['gri:ko,roumən]
a гръко-римски

graffito [grə'fi:tou]
1. археол. рисунка/надпис на стена и пр
2. рl рисунки/драсканици на обществени места

graft [gra:ft]
I. 1. присад, присадка
2. присаждане (и мед.), ашладисване
3. подкуп, рушвет, подкупничество, рушветчийство, незаконна печалба
4. sl. тежка работа, зор
II. 1. присаждам (и мед., прен.), ашладисвам
2. давам/вземам подкуп/рушвет, забогатявам незаконно

grafter n пъпка или филиз за присаждане, градинарски нож, рушветчия, мошеник

Graham ['greiəm]
a GRAHAM flour брашно с триците, непресято брашно

grail [greil]
n граал (чаша)
the Holy/Saint GRAIL мит. светия Граал

grain [grein]
I. 1. зърно, зрънце, гранула, събир. зърно, зърнени храни
GRAIN of corn/wheat житно зърно
GRAIN of sand песъчинка
GRAIN of shot сачма
2. жито, житно растение, събир. житии растения
3. рl пивоварска каша, джибри
4. прен. зърно, зрънце, частица, шушка, капка, мъничко
not a GRAIN of salt/sugar ни шушка сол/захар
(not) a GRAIN of truth (ни) капка истина
5. гран (0, 065 грама)
6. влакнест строеж, посоката на влакната, шарки, линии (по дърво и пр.)
7. строеж, устройство, структура, зърнест строеж/повърхност, лицева страна на кожа, прен. природа, характер
of coarse/fine GRAIN едрозърнест/дребнозърнест
man of a coarse GRAIN неделикатен/груб човек
it goes against the GRAIN не ми e по нрава, неприятно ми е (to с inf)
8. ост. кърмъз, ост., поет. боя, цвят
to dye in GRAIN боядисвам с трайна боя
in GRAIN прен. закоравял, излечен, същински, истински
9. attr житен
GRAIN alcohol етилов алкохол, GRAIN production зърнодобив, зърнопроизводство
a GRAIN of wheat in a bushelI of chaff замъчила се планината, че родила мишка
to take something with a GRAIN of salt отнасям се скептично/критично/с недоверие към нещо
II. 1. ставам/правя на зърна, гранулирам, образувам зърна (за растение)
2. боядисвам с трайна боя
3. боядисвам с фладер
4. придавам зърнеста повърхност на
5. очиствам (кожа) от козината

grain-binder ['grein,baində]
n сноповръзвачка

grained [greind]
a зърнест, на зърна, гранулиран
fine GRAINED ситен

grains of paradise [,greinzəv'pærədais]
n pl бот. семена на вид исиот (Aframomum melegueta), използувани като подправка

grainy ['greini]
1. зърнест
2. пълен със зърна
3. с естествени жилки, боядисан като фладер (за дърво)

gram [græm]
и бот. нахут (Cicer arietinum)

grama ам. gramma

gramercy [grə'mə:si]
int ост. благодаря

graminaceous [,græmi'neiʃəs]
a бот. житен, тревист

gramineous [,grə'miniəs]
a бот. житен, тревист

graminivorous [,græmi'nivərəs]
a тревопасен

gramma-grass ['græməgra:s]
n бот. вид пасбищна трева (Bouteloua)

grammalogue ['græməlɔg]
n стенографска сигла

grammar ['græmə]
1. (учебник по) граматика
his GRAMMAR is poor той прави граматични грешки
2. (книга върху) основите/принципите (на наука, изкуство)
3. разг. grammar-school
4. attr граматичен

grammarian [grə'mɛəriən]
n граматик

grammar-school ['græməsku:l]
1. ист. класическа гимназия
2. средно училище, гимназия (в която ученицume се подготвят за университет)
3. ам. основио училище, прогимназия

grammatical [grə'mætikl]
1. граматически, граматичен
2. (граматически) правилен

grammaticalize [grə'mætikəlaiz]
v граматизирам

grammaticize [grə'mætisaiz]
v граматизирам

gramme [græm]
n грам

gramophone ['græməfoun]
n ряд. грамофон

gramp [græmp]
n ам. разг. дядо

gramps [græmps]
n ам. разг. дядо

grampus ['græmpəs]
1. зоол. вид делфин (Grampus griseus)
2. човек, който пухти/диша тежко

gran [græn]
n разг., дет. баба

granary ['grænəri]
n хамбар, житница (u прен)

grand [grænd]
I. 1. величествен, величав, внушителен, импозантен, грандиозен, със замах
2. възвишен, благороден, издигнат
GRAND style висок стил
3. велик (титла)
4. главен, параден (за вход, стълба), тържествен
5. (много) важен, от върховно значение, капитален (за грешка)
6. великолепен, разкошен, блестяш, пищен
to live in GRAND style живея нашироко
7. важен, виден, изтъкнат, бележит, високомерен, надменен, претенциозен
GRAND air внушителен вид
GRAND personage важна особа
to do the GRAND давам си важиост, виря нос, надувам се
8. разг. отличен, чудесен
to have a GRAND time прекарвам чудесно
the GRAND Old Man Дядо Гладстон
the GRAND Old Party ам. peпубликанската партия
9. пълен, в пълен състав, общ (за сбор, резултат)
GRAND orchestra пълен оркестър (с всички инструменти)
GRAND Hotel грандхотел
GRAND passion голяма любов
II. 1. роял
baby GRAND малък роял
2. ам. sl. хиляда долара

grandad вж. granddad

grandam ['grændæm]
1. n ост. баба
2. стара жена

grandame ['grændeim]
1. n ост. баба
2. стара жена

grand-aunt ['grænda:nt]
n пралеля

grandchild ['græntʃaild]
n внук, внучка

granddad ['grændæd]
1. разг. дядо (роднина)
2. дядо (стар човек), дядка

granddaughter ['græn,dɔ:tə]
n внучка

grandee [græn'di:]
1. (испански/португалски) благородник
2. високопоставено лице, големец, важна особа

grandeur ['grændʒə]
1. величественост
2. великолепие
3. ам. възвишеност, издигнатост, достоинство

grandfather ['grænd,fa:ðə]
n дядо

grandfatherly ['grænd,fa:ðəli]
1. дядов, на дядо
2. като дядо
3. добър, мил, доброжелателен

grandiloquence [græn'diləkwəns]
n тържественост, надутост, бомбастичност

grandiloquent [græn'diləkwənt]
a тържествен, надут, бомбастичен

grandiose ['grændious]
1. грандиозен, величествен, внушителен
2. помпозен, надут, претенциозен

grandiosity [grændi'ɔsiti]
n грандиозност

grandma ['grænma:]
n разг. баба

grandmamma ['grænmæ,ma:]
n разг. баба

grand march ['grændma:tʃ]
n ост. церемониален парад на всички гости при откриване на бал

grand master ['grænd,ma:stə]
1. глава на рицарски орден/масонска ложа
2. шах гросмайстор

grandmother ['gæn,mʌðə]
n баба

grandmotherly ['græn,mʌðəli]
1. бабин, на баба
2. като баба, бабешки

grand national ['grænd,næʃənl]
n ежегодно конно състезание с препятствия

grand-nephew ['græn,nevju:]
n внук на сестра/брат

grandness ['grændnis]
1. величественост, внушителност, грандиозност
2. възвишеност, благородство, издигнатост
3. великолепие, пищност

grand-niece ['grænni:s]
n внучка на сестра/брат

grand opera ['grænd,ɔpərə]
n гранд опера

grandpa ['grænpa:]
n разг. дядо

grandpapa ['grænpə,pa:]
n разг. дядо

grandparents ['græn,pɛərənts]
n pl дядо и баба

grand-piano ['grændpi,ænou]
вж. grand

grand prix [gra:n'pri:]
1. най-голямамата награда
2. GRAND PRIX автомобилно състезание на дълги разстояния

grandsire ['græn,saiə]
1. n ост. дядо
2. прадядо

grand slam [grænd'slæm]
1. бридж голям шлем
2. прен. пълен успех, особ. печелене на всички шампионати (тенис)

grandson ['grænsʌn]
n внук

grandstand ['grændstænd]
I. 1. трибуна (за зрители)
2. публиката на трибуната
GRANDSTAND finish силно оспорван финал на спортно състезание
II. v ам. разг. парадирам, показвам се, играя за ефект
III. a ам. демонстративен, за ефект

grand tour ['grænd,tuə]
n ист. обиколка из континентална Европа, правена от млади английски аристократи с образователна цел

granduncle ['grænd,ʌŋkl]
n брат на дядо/баба

grange [greindʒ]
1. стара богаташка селска къща (обик. с чифлик)
2. ост. хамбар, житница
3. ам. сдружение на земеделци

grangerize ['greindʒəraiz]
v илюстрирам книга с (изрязани от други книги) илюстрации

graniferous [grə'nifərəs]
a зърнодаен

granite ['grænit]
1. гранит
2. прен. твърдост, неотстъпчивост, упоритост
3. attr гранитен, прен. твърд като гранит, упорит, коравосърлечен
the GRANITE City гр. Абърдийн
to bite on GRANITE правя напразни усилия

granite-ware ['grænitwɛə]
1. емайлирани железни изделия
2. каменинови изделця

granitic [græ'nitik]
a гранитен, като гранит

granitification [,grænitifi'keiʃn]
n геол. образуване на гранит granitiform, granitoid a геол. гранитовиден

granivorous [grə'nivərəs]
a зърнояден

grannie ['græni]
1. n разг. баба
2. стара жена
3. неправилно вързан възел GRANNIE('s) knot

granny ['græni]
вж. grannie

grant [gra:nt]
I. 1. давам (официално), отпускам, разрешавам
2. задоволявам (желание, молба и пр.)
3. съгласявам ее, съгласен съм, приемам, допускам
GRANTing the truth of what you say дори и да e вярно това, което казвате
I GRANT you (that) признавам, (че)
I take it for GRANTed приемам за дадено/вярно, допускам, това се разбира от само себе си
to take too much for GRANTed позволявам си твърде много, отивам твърде далеч
to take nothing for GRANTed не приемам нищо без доказателства
GRANTed! дадено! съгласен!
II. 1. даване, отпускане
2. отпусната сума/помощ, субсидия, дар, (акт за) дарение
3. съгласие, позволение, разрешение
4. ам. териториална единица в някои щати

grantable ['gra:ntəbl]
a който може да бъде даден/отпуснат

grant-aided ['gra:nt,eidid]
a субсидиран (за училище, учреждение)

grantee [gra:n'ti:]
n юр. получател на помощ, патент и пр

grant-in-aid [,gra:ntin'eid]
n субсидия

grantor вж. granter

granular ['grænjulə]
a зърнест, зърнист, грануларен
GRANULAted sugar n захар на пясък

granulate ['grænjuleit]
I. 1. правя/превръщам в/ставам на зърна
GRANULATEed sugar захар на пясък
2. метал, гранулирам
3. мед. гранулирам, заздравявам, сраствам се
II. a зърнест, зърнист, на зърна

granulation [,grænju'leiʃn]
1. гранулация, гранулиране, зърнистост
2. pl мед. гранулации

granule ['grænju:l]
n гранула, зрънце

granuliferous [,grænju'lifərəs]
a зърноносен, пълен с гранули/зрънца

granuliform [græ'njulifɔ:m]
a зърновиден

granulous ['grænjuləs]
a зърнест, на зърна

grape [greip]
1. гроздово зърно
pl грозде
bunch of GRAPEs чепка грозде
sour GRAPEs кисело грозде, ягорида
the GRAPEs are sour прен. гроздето било кисело
2. Бот. виещо се растение от сем. Vitaceae
3. вет. р1 подутина отзад над копитото на кон
4. GRAPE-shot
5. attr гроздов
GRAPE harvest гроздобер

grape-brandy ['greip,brændi]
n гроздова ракия

grape-fruit ['greipfru:t]
n бот. грейпфрут (Cytrus paradisi)

grape-hyacinth ['greip,haiəsinθ]
n бот. кукувиче грозде (Muscari)

grape-juice ['greipdʒu:s]
n гроздов сок

grapery ['greipəri]
n парник за грозде

grapeseed ['greipsi:d]
n семка на грозде

grape-shot ['greipʃɔt]
n воен. ист. картеч

grape-sugar ['greip,ʃugə]
n гроздова захар, гликоза

grape-vine ['greipvain]
1. бот. лоза (Vitis)
2. разг. лъжлив слух
предаване на новини от човек на човек, агенция партенка (и GRAPE-VINE telegraph), прен. таен път, канал

graph [græf]
I. n график, диаграма, крива
GRAPH paper милиметрова хартия
II. v чертая график/диаграма
III. n ез. писмен знак, представляващ фонема

grapheme ['græfi:m]
n ез. графема

graphical ['grærikl]
1. изобразителен, графически, графичен
GRAPHICAL arts изобразителни изкуства
2. диаграмен, чертежен
3. писмен
GRAPHICAL symbol писмен знак
GRAPHICAL error правописна грешка
4. жив, нагледен, картинен, живописен
5. писмен (за минерал)
GRAPHICAL graphite писмен графит

graphically ['græfikəli]
1. графически, графично, с диаграма/чертеж
2. писмено
3. живо, нагледно, живописно, картинно

graphic formula ['græfik,fɔ:mjulə]
n хим. структурна формула

graphics ['græfiks]
1. с гл. в sing чертане
2. pl мат. номограми, правене на диаграми и пр. с помощта на ЕИМ
3. р1 чертежи, карти и пр. в книги и пр
4. graphic arts (вж. graphic), букви, рисунки и пр

graphite ['græfait]
n графит

graphitic [grə'fitik]
a графитен

graphitoid ['græfitɔid]
a графитоиден

graphology [græ'fɔlədʒi]
1. графология
2. формули

grapnel ['græpnl]
1. n мор. абордажна кука
2. котвичка (с няколко лапи)

grappa ['græpə]
n ит. гроздова/джиброва ракия

grapple ['græpl]
I. 1. грайфер, кука/приспособление за захващане
2. р1 кънки (за изкачване по дървени стълбове)
3. счепкване, борба
II. 1. хващам, улавям, сграбчвам
2. Закрепявам се, вкопчвам се, закачам се (on, to)
3. счепквам се, боря се (with)
the two wrestlers GRAPPLEd together двамата борци се вкопчиха един в друг
4. прен. to GRAPPLE with, мъча се да се справя/преборя с/да преодолея/превъзмогна (проблем и пр.)

grappling-iron ['græpliŋ,aiən]
вж. grapnel

grapy ['greipi]
a гроздов, като грозде

grasp [gra:sp]
I. 1. хващам, улавям, сграбчвам
to GRASP at опитвам се да хвана/уловя/сграбча/стисна, залавям се за, прен. приемам охотно, използувам (удобен случай)
2. стискам, държа здраво, не изпускам
3. схващам, разбирам, проумявам
GRASP the nettle and it won't sting you хващам бика за рогата, за смелия всичко е възможно
GRASP all, lose all посл. който гони два заека, не хваща ни един
II. 1. хващане, улавяне, сграбчване, стисване, хватка
2. власт, контрол, надмопше
to dip from someone's GRASP изплъзвам се от ръцете на някого
3. схващане, разбиране, проумяване, схватливост
to have a thorough GRASP of the problem разбирам проблема изцяло
problem within/beyond someone's GRASP разбираем/понятен/неразбираем/непонятен за някого проблем
beyond one's GRASP недостъпен, недостижим
within one's GRASP който е достатъчно близо, за да се достигне/хване, който е възможен/осъществим/постижим

graspable ['gra:spəbl]
a разбираем

grasping ['gra:spiŋ]
a алчен, лаком, ненаситен

grass [gra:s]
I. 1. трева, тревна площ
2. бот. р1 житни растения от сем. Gramineae
3. паша, пасбище, пасище
to be (out) at GRASS на паша съм, паса, прен. на почивка/във ваканция съм, без работа/безработен съм
to go/be put out to GRASS изкар (в) ан съм на паша (особ. за стар негоден за работа кон), прен. минавам в архивата, умирам
to put/send/turn out to GRASS изкарвам на паша
4. повърхността на мина
at GRASS горе, на повърхността (не в мината)
5. пролет, лято (когато расте тревата)
6. ам. разг. аспержи
7. ам. sl. хашиш, канабис, марихуана
8. sl. полицай, доносник
9. печ. временна работа
10. оттегляне, уединяване, уединено място
GRASS does not grow under his feet той действува/се справя със задачите бързо/експедитивно
to let the GRASS grow under one's feet бавя се, мая се, изпускам изгоден случай
to hear the GRASS grow имам изключително остър слух, нищо не изпускам, всичко забелязвам
to go to GRASS sl. бивам повален/съборен (за боксъор)
II. 1. затревявам, засявам с трева, покривам (се) с трева/чим, озеленявам
2. паса
3. изкарвам на паша
4. храня (животни) с трева
5. сп. събарям, повалям (противник)
6. уволнявам
7. улучвам, уцелвам (птица)
8. издърпвам (риба) на брега
9. печ. поемам временна работа (за словослагател), замествам временно
10. sl. доноснича, доноснича на полицията, правя донесение
предавам (някого) (on)

grass-cloth ['gra:sklɔθ]
n вид груб плат, особ. от растението рамия (Boehrneria nivea)

grass-court ['gra:skɔ:t]
n сп. затревен тенис-корт

grass-cutter ['gra:s,kʌtə]
n ръчна/моторна косачка

grass-green [,gra:s'gri:n]
a яркозелен

grass-grown ['gra:sgroun]
a обрасъл с трева, тревясал

grasshopper ['gra:s,hɔpə]
n зоол. скакалец (сем. Acrididae и Locustidae)

grassiness ['gra:sinis]
n затревеност

grassing ['gra:siŋ]
n белене (на платно) върху трева

grassland ['gra:slænd]
n пасище

grass-roots [,gra:s'ru:ts]
1. селски райони, обикновени хора, хора от народа
2. пол. избиратели
3. основен източник
4. attr народен
GRASS-ROOTS political movement народно политическо движение

grass-snake ['gra:ssneik]
1. n зоол. водна змия (Natrix natrix)
2. ам. обикновена зелена змия (Ophiodrys vernalis)

grass-widow [,gra:s'widou]
n сламена вдовица

grass-widower [,gra:s'widouə]
n сламен вдовец

grassy ['gra:si]
1. тревист
2. подобен на/като трева (особ. по цвят)

grate [greit]
I. 1. решетка
2. (решетка на) камина
3. тех. скара, скарник
4. едро сито
II. v снабдявам с решетка
III. 1. стържа, настъргвам
2. скърцам
to GRATE with the teeth скърцам със зъби
3. трия (се), търкам (се), стържа (against, on)
4. действувам неприятно, правя лошо впечатление
дразня (on)
to GRATE on the ear дразня слуха

grate-bar n техн. скара

grated ['greitid]
a с решетка

grateful ['greitful]
1. a l. благодарен, признателен (to someone for something)
2. благодарствен
3. приятен, успокоителен, освежителен
GRATEFUL warmth/shade приятна топлина/сянка

gratefully ['greitfuli]
aav с благодарност

gratefulness ['greitfulnis]
n благодарност, признателност

grater ['greitə]
n стъргало

graticule ['grætikju:l]
1. мрежа (за чертане на географска карта)
2. скала, линии (в оптичесуи инструмент)

gratification ['grætifi'keiʃn]
1. удовлетворение, задоволство, удоволствие
2. ост. възнаграждение, бакшиш

gratify ['grætifai]
1. задсволявам. удовлетворявам
2. доставям удоволствие, угаждам на (някого)

gratifying ['grætifaiiŋ]
a задоволителен, приятен (to)

gratin ['grætæn]
n фp. готв. печено ястие с бял сос и сирене
on GRATIN на фурна

grating ['greitiŋ]
I. 1. решетка (дифракционна, на сито и пр.)
2. заграждане с решетка
II. a който стърже/скърца/дразни, рязък, остър (за звук), дрезгав

gratis ['greitis]
adv безплатно, даром, гратис

gratitude ['grætitju:d]
n благодарност, признателност (to)

gratuitous [grə'tju:itəs]
1. безплатеп, безвъзмезден, безкористен, доброволен
2. безпричинен, неоснователен, неоправдан, безсмислен (за лъжа)

gratuity [grə'tju:iti]
1. паричен подарък, бакшиш, парично възнаграждание (на пенсиониращ се чиновник)
2. парично възнаграждение, дадено на войник (при уволнение)

gratulate ['grætjuleit]
ост. congratulate

gratulatory ['grætju,leitəri]
ост. congratulatory

gravamen n жалба

grave [greiv]
I. 1. гроб
common GRAVE братска могила
on this side of the GRAVE нa тоя свят
someone is walking on my GRAVE лазят ме тръпки
to find a watery GRAVE удавям се
2. смърт, гибел, ад
II. 1. v (graved, graved, graven) ост. дълбая, издълбавам, изрязвам, извайвам, гравирам
2. прен. запечатвам (on, in)
GRAVEn on my memory книж. запечатан в паметта ми
III. 1. сериозен, важен, тежък, улегнал
(as) GRAVE as a judge много сериозен
2. важен, с възможни тежки последици, застрашителен
GRAVE news обезпокоителни новини
GRAVE responsibility тежка отговорност
3. важен, тържествен, внушителен
4. мрачен (и за цвят), печален, сериозен, замислен
5. нисък (за звук)
6. прост, строг, неукрасен
7. фр. фон. тежък (за ударение)
IV. n фр. фон. гравис, тежко ударение (') (и GRAVE accent)
V. v мор. остъргвам и насмолявам (дъното на дървен кораб)
VI. adv муз. граве, тежко и бавно

grave-clothes ['greivklouðz]
n pl саван, покров

grave-digger ['greiv,digə]
1. гробар
2. прен. гробокопач
3. зоол. бръмбар гробар (Necrophorus)

gravel ['grævl]
I. 1. едрозърнест пясък, дребен чакъл
2. златоносен пясък
3. мед. пясък в урината
4. attr настлан с чакъл/пясък (за пътека)
II. 1. насипвам/настилам с пясък/чакъл
2. разг. обърквам, смущавам, озадачавам
3. разг. дразня

gravel-blind ['grævl,blaind]
a почти сляп

graveless ['greivis]
1. без гроб, непогребаи
2. ам. безсмъртен

gravelly ['grævəli]
1. чакълен, чакълест, пясъчен, песъчлив, насипан/настлан с пясък
2. дрезгав (за глас)
3. остър, рязък

gravel pit ['grævlpit]
n яма, от която се копае чакъл

gravel-stone ['grævlstoun]
n мед. камък в бъбреците/пикочния мехур

graven ['greivn]
фр вж. graved
GRAVEN image истукан, идол, тържествена особа

graver ['greivə]
1. гравъор
2. гравъорско длето, шихел

graves' disease ['greivzdi,zi:z]
n мед. базедова болеет

gravestone ['greivstoun]
n надгробен камък/плоча

graveyard ['greivja:d]
1. гробище, гробища
2. ам. гробище за стари/износени/бракувани веши (напр. автомобили и пр.)

graveyard shift ['greivja:d,ʃift]
n ам. разг. работна смяна, която започва в полунощ

gravid ['grævid]
a книж., зоол. бременна (with)

gravimetric [,grævi'metrik]
a гравиметричен, тегловен

gravimetry [grə'vimitri]
n гравиметрия

graving-dock ['greiviŋdək]
n мор. сух док

gravitate ['græviteit]
1. физ. бивам притеглен (towards)
2. гравитирам, клоня, бивам привлечен (to)
3. падам на дъното, утаявам се

gravitation [,grævi'teiʃn]
1. физ. гравитация, (земно) притегляне
2. привличане, гравитация
GRAVITATION of population to the cities бягство от селото (в градовете)

gravitational [,gævi'teiʃnəl]
a физ. гравитационен

gravity ['græviti]
1. физ. тежест, тегло, (земно) притегляне
GRAVITY acceleration ускорение на силата на тежестта
2. сериозност, важност, тържествсност, внушителност, строгост, тежест, улегналост
to keep/preserve one's GRAVITY запазвам сериозния си вид
3. сериозност, сериозен характер, критичност, критичен характер
the GRAVITY of his offence was such that... престъплението му бе толкова голямо, че

gravure [grə'vjuə]
n печ. (фото) гравюра, щампа

gravy ['greivi]
1. сок (от печено месо), сое
2. разг. лесна печалба, пари, печалба (извън очакваното), GRAVY train синекура

gravy-boat ['greivibout]
n сосиера

gravy-dish ['greividiʃ]
n сосиера

Gray вж. grey

graybeard n белобрад старец

grayhen n дива кокошка

grayhound n хрътка

grayish a сивкав

grayling ['greiliŋ]
1. n зоол. вид риба от сем. на съомгите (Thymallus thymallus)
2. пеперуда от сем. Saturidae

graze [greiz]
I. 1. паса (за добитък) (on)
to GRAZE bare изпасвам, изпояждам
to send to GRAZE прен. изгонвам, изхвърлям като парцал
2. паса, водя на паша
3. използувам за паша
II. 1. докосвам се леко до, закачам, бръскам, одрасквам, жулвам
2. минавам (като леко докосвам) (along, by, past)
III. 1. леко докосване, закачане
2. драскотина, ожулено място

grazer ['greizə]
n животно, което пасе

grazier ['greizjə]
n скотовъдец, който отглежда и продава рогат добитък

grazing ['greiziŋ]
n паша, пасбище, пасище

grazing ground ['greiziŋ,graund]
n паша, пасбище, пасище

grazing land ['greiziŋ,lænd]
n паша, пасбище, пасище

grease [gri:s]
I. 1. мас, мазнина
2. масло, смазка, грес
3. серей
серива/непрана вълна (и wool in the GREASE, GREASE wool)
4. мас на дивеч
in GREASE, in pride/prime of GREASE тлъст, угоен
5. вет. (мокър) лишей
6. разг. подкуп, ласкателство
to fry/stew in one's own GREASE пържа се в собственото си масло
II. 1. мажа, намазвам, смазвам
2. разг. подкупвам, лаская
3. ам. улеснявам, ускорявам

grease-box ['gri:sbɔks,-kʌp]
n маслъонка, гресъорка

grease-cup ['gri:skʌp]
n маслъонка, гресъорка

grease-monkey ['gri:s,mʌŋki]
n ам. sl. механик (от гараж и пр.)

grease-paint ['gri:speint]
n театр. грим

grease-proof ['gri:spru:f]
a който не пропуска мазнина
GREASE-PROOF paper пергаментова хартия

greaser ['gri:zə]
1. смазвач
2. мор. машинист
3. ам. sl. пренебр. мексиканец, латиноамериканец

greasy ['gri:zi]
1. мазен, тлъст
2. серив, непран (зa вълна)
3. плъзгав, кален
4. мазен, угоднически, мазнишки
5. вет. с мокър лишей
6. мор. мръсен, лош. мъглив (за врсме)

great [greit]
I. 1. велик
Alexander the GREAT Александър Велики
GREAT Heavens/Scott/Snakes! велики боже
2. обик. прен. голям
GREAT A главно А
a GREAT while дълго време
to live to a GREAT age доживявам до дълбока старост
GREAT occasion голямо/паметно събитие, тържествен случай
GREATer London голям Лондон (с предградията), the GREAT cats лъвове, тигри и пр
3. възвишен, благороден
4. разг. голям, ужасен, страхотен, славен, чудесен, знаменит
GREAT big много голям, грама ден, коскоджамити
GREAT thick stick коскоджамити тояга
that te a GREAT babit of his такъв си му е обичаят
to have a GREAT time прекарвам чудесно
he's not a GREAT one for... (с ger) той не обича да/не е твърде по
5. predic разг. чудесен
that's GREAT! чудесно! to be GREAT at умея да, спец съм/бива ме по
to be GREAT on запален съм по, обичам да, разбирам от
6. за образуване на степени на родство пра-, пра-пра
GREAT gnrandfather прадядо
GREAT Assize Day второто пришествие, страшният съд
no GREAT scratch/разг. shakes не много хубав, не кой знае какъв
GREAT game голф (играта), шпионаж
he's a GREAT reader/eater много чете/яде
GREAT go последният изпит по философия/история в Кеймбридж
the GREAT White Father ам. президентът на САЩ (наричан така от индианците)
the GREAT White Way ам. театралната част на Бродуей в Ню Йорк
II. n the GREAT великото, големите/великите хора, големците
GREAT S разг. последните изпити в Оксфорд и Кеймбридж

greatcoat ['greitkout]
1. (зимно) палто, балтон
2. воен. шинел

great dane [,greit'dein]
n дог (куче)

great-grandchild n правнук

great-grandfather n прадядо

great-hearted [,greit'ha:tid]
1. великодушен, благороден
2. храбър, смел, сърцат

greatly ['greitli]
1. много, до голяма степен, значително, доста
2. възвишено, благородно, великодушно

greatness ['greitnis]
1. величие
2. големина

great russian [,greit'rʌʃn]
I. a великоруски
II. n великорусин

great sea ['greit'si:]
n Средиземно море

greaves [gri:vz]
I. n pl част от броня, която покрива краката
II. n рl пръжки

grebe [gri:b]
зоол. гмурец (сем. Colymbidae)
great crested GREBE гмурец рогач (Podiceps cristatus)
little GREBE малък гмурец (Tachybaptus ruficollis)

Grecian [gri:ʃn]
I. a ряд. гръцки
II. 1. ост. грък
2. елинист

grecism вж. graecism

grecize вж. graecize

greco-ronian вж. graeco-roman

Greece n Гърция

greed [gri:d]
n лакомия
ненаситност, жадност, алчност (tor)

greedily a алчно, лакомо

greediness n алчност

greedy ['gri:di]
1. лаком
ненаситен, жаден, алчен (of, for)
2. изпълнеи с желание (to)

Greek [gri:k]
I. 1. гръцки, византийски
GREEK Empire Византийската империя
2. (източно) православен (u GREEK Orthodox/Catholic)
GREEK gift дар, даден с лош умисъл
II. 1. грък
2. гръцки език
3. източноправославен
4. ост. шмекер, хитрец
when GREEK meets GREEK намирам си майстора
it's GREEK to me нищо не разбирам

green [gri:n]
I. 1. зелен
GREEN crop фураж
to grow/show GREEN зеленея се
to turn/grow GREEN позеленявам
2. тревист, разлистен, зашумен
3. растителен (за храна)
4. не (до) зрял, суров, млад, нежен
GREEN onions пресен/зелен лук
5. суров, влажен, неизсъхнал, неотлежал, недопечен, необработен, неощавен
GREEN timber суров дървен материал
GREEN hides сурови/нещавени кожи
6. млад, неопитен, зелен, доверчив, наивен
GREEN hand новак
as GREEN as grass/as a gooseberry съвсем неопитен
7. необязден (за кон)
8. пресен, незаздравял (за рана)
9. запазен, държелив
GREEN old age държеливост, бодра старост
to keep someone's memory GREEN тача паметта на
10. пребледнял, позеленял (with от)
to turn/grow GREEN with envy позеленявам от завист
11. ревнив, завистлив
12. мек, без сняг (за зима)
13. ам. в ред/изправност, готов за действие
II. 1. зелен цвят/боя
2. поляна, тревна площ
белянка (u bleaching GREEN), игрище за голф, чим около дупка (в игрище за голф)
village GREEN поляна сред село, мегдан
3. растителност
4. рl зеленина
Christmas GREENs клонки от ела и джел за украса
5. pl зеленчуци (спанак, зеле и пр.)
6. sl. пари, мангизи
7. sl. долнокачествена марихуана
in the GREEN в разцвета на силите си
do you see any GREEN in my eye? виж ми окото! green v 1. ставам зелен, позеленявам, боядисвам зелено
2. sl. измамвам, изигравам

greenback ['gri:nbæk]
n ам. разг. банкнота

green belt ['gri:nbelt]
n зелен пояс (около град)

greenbottle ['gri:nbɔtl]
n зоол. зелена муха (Lucilia саеsar)

green-cheese ['gri:ntʃi:z]
1. прясно сирене
2. сирене, подправено със зелена билка

green-cloth ['gri:nklɔθ]
1. зелено сукно (на миса)
2. маса за игра (на карти)
3. (Board of) GREEN-CLOTH Cloth канцелария на хофмаршала (при английския двор)

green drake ['gri:ndreik]
n зоол. еднодневка (Ephemera danica)

green eatrb [,gri:n'ə:θ]
n минер. глауконит

greenery ['gri:nəri]
n зеленина, растителност, шума

green-eyed ['gri:naid]
1. зеленоок
2. ревнив
the GREEN-EYED monster ревност

greenfinch ['gri:nfintʃ]
n зоол. сипка, чинка (Chloris chioris)

green fingers ['gri:n'fiŋgəz]
n градинарско умение

greenfly ['gri:nflai]
n зоол. зелена листка въшка (Aphis rosae)

greengage ['gri:ngeidʒ]
n бот. ренклод (сорт слива)

greengrocer ['gri:n,grousə]
n зарзаватчия. овощар

greengrocery ['gri:n,grousəri]
1. зарзаватчийница, плод-зеленчук, зарзаватчийство, овощарство
2. зарзават, овощия, плодове и зеленчуци

greenhorn ['gri:nhɔ:n]
n глупак, наивник

greenhouse ['gri:nhaus]
n зимна градина, оранжерия, парник

greening ['gri:niŋ]
n сорт зелена ябълка

greenish ['gri:niʃ]
a зеленикав, въззелен

green light ['gri:п'1аit]
n зелена светлина (сигнал)
прен. позволение, зелена улица, to give the GREEN LIGHT to someone давам някому зелена улица

green linnet [,gri:n'linit]
вж. greenfinch

greenly ['gri:nli]
adv незряло, неумело

green manure ['gri:nmə'njuə]
n посев, използуван за торене

greenness ['gri:nnis]
1. зелен цвят, зеленина
2. незрелост, суровост
3. неопитност

green-peak n зелен кълвач

green-room ['gri:nrum]
n театр, обща стая за актъорите

greensand ['gri:nsænd]
вж. green earth

greenshank [gri:nʃæŋk]
n зоол. зеленокрак кюкавец (Tringa nebularia)

green-sickness ['gri:n,siknis]
n мед. хлороза

green-stick fracture ['gri:nstik'fræktʃə]
n мед. непълно/частично счупване на костта, инфракция (у деца и млади хора)

greenstone ['gri:nstoun]
1. n минер. диорит, зелен порфир
2. нефрит

greenstuff ['gri:nstʌf]
1. зеленчуци
2. зелен фураж

greenstuffs n зеленчуци

greensward ['gri:nswɔ:d]
n поляна, морава

green tea [gri:n'ti:]
n зелен чай

green thumb ['gri:n'θʌm]
вж. green fingers

green turtle ['gri:n,tə:tl]
n зоол. голяма морска костенурка със зеленикава черепка (Chelonia mydas)

greenwich mean time ['grinidʒmi:n'taim]
n средно време по Гринвич

greenwood [l'gri:nwud]
n разлистена гора (и като убежище за бунтовници)

greeny ['gri:ni]
вж. greenish

greet [gri:t]
I. 1. поздравявам, поздравяваме се
2. приветствувам, посрешам
to GREET someone with a smile посрещам някого с усмивка
to be GREETed with catcalls бивам освиркан/посрещнат с дюдюкане
3. изпречвам се, разкривам се, появявам се, показвам се пред (за гледка), достигам до (ушите, слуха)
a strange sight GREETed her eyes пред нея се изпречи странна гледка
II. v шотл. плача

greeting ['gri:tiŋ]
1. поздрав, приветствие
2. attr поздравителен, приветствен
GREETINGs telegram поздравителна телеграма
GREETING card поздравителна картичка (по случай Нова година, рожден ден и пр.)

greffier ['grefiə]
n фp. архивар, регистратор, секретар, нотариус

gregarious [gri'gɛəriəs]
1. който живее на стада/групи, стаден
2. общителен
3. бот. който расте на кичури

gregariousness [gri'gɛəriəsnis]
n стадност

grege [greiʒ]
I. фр. и с цвят между бежово и сиво
II. n цвят между бежово и сиво, цвят на сурова коприна

Gregorian [gri'gɔ:riɔn]
a грегориански (за календар. църковно пеене)
GREGORIAN style нов стил (в летоброенето)

gregory-powder ['gregəri,paudə]
n ревен (разслабително)

greige [greʒ]
вж. grege

gremial ['gri:miəl]
I. 1. книж. гръден, поставен на скута
2. прен. вътрешсн, интимен
3. който живее, където работи
II. n църк. част от одеждите на епископ, поставена на скута по време на служба и при ръкополагане

gremlin ['gremlin]
n ам. s/. гном/ляволче, за което се смята, че причинява повреди и носи нещастие на летците

grenade [gri'neid]
1. ръчна граната/бомба
2. пожарогасител

grenadier [,grenə'diə]
n гренадир
GRENADIER Guards пехотна кралска гвардия

grenadine [,grenə'di:n]
I. 1. глазирано с желе месо
2. сироп от нар
II. n (рехав) копринен плат, плат от коприна и вълна

gressorial [gre'сɔ:riəl]
a зоол. пригоден за ходене

gretna green marriage ['gretnəgri:n'mæridʒ]
n венчален обред без формалности (по името на село в Шотландия). grew вж. grow

grew p.t. от grow

grey [grei]
I. 1. сив, пепелив, пепеляв
2. прошарен, бял, побелял, прен. възрастен, стар, опитен, зрял
to turn GREY прошарва. м се, побелявам
to worry oneself GREY побелява ми косата от ядове
3. убит (за цвят)
4. мрачен, облачен, безрадостен
5. ам. среден (по положение, състояние. естество)
II. 1. сив цвят/боя
the GREY of the dawn/morning ранни/тъмни зори
2. сив кон
3. сиво облекло/плат, войник в сива униформа
4. сивота, здрач, сиво небе
5. ам. негърски sl. бял човек
6. sl. невзрачен възрастен човек
III. v сивея (се), посивявам, ставам/правя сив, прошарвам се, побелявам

greybeard ['grei,biəd]
1. белобрад старец
2. керамична кана за спиртни питиета
3. бот. брадат лишей (Usnea florida)

greybearded [,grei'biədid]
a белобрад

grey-coat ['greikout]
1. доброволец кавалерист
2. ам. ист. войник от армията на южните щати

grey eminence ['grei'eminəns]
n лице, което упражнява голямо задкулисно влияние, зъл гений

grey friar ['grei,fraiə]
n францисканец (монах)

grey-goose вж. greylag

grey gum ['greigʌm]
n бот. евкалипт (Eucalyptus tereticornis)

grey-haired [,grei'hɛəd]
a побелял, с прошарена/побеляла коса

grey-head ['greihed]
n побелял човек

grey-headed [,grei'hedid]
1. побелял, остарял
2. стар, от памтивека
3. с дългогодишиа служба

grey-hen ['greihen]
n зоол. женската на глухаря

greyhound ['greihaund]
n хрът(ка) използуван(а) в състезания за надбягване

greyish ['greiiʃ]
a сивкав

greylag ['greilæg]
n зоол. сива гъска (Anser anser)

grey matter ['grei,mætə]
1. сиво мозъчно вещество
2. ум, умствени способности

grid [grid]
1. мрежа, решетка
2. скара
3. рад., телев. модулатор
4. координатна мрежа
5. Акумулаторна плоча
6. енергийна система, електрическа мрежа

griddle ['gridl]
I. 1. тиган за печене
GRIDDLE cake питка
2. мин. сито
II. 1. пека на тиган (без мазнина)
2. мин. Пресявам

gride [graid]
I. 1. v стържа, скърцам
2. режа, прерязвам
врязвам се със стържещ/скърцащ шум (along, through)
II. n стъргане. скърцане

gridiron ['grid,aiən]
1. скара (за готвене на открит огън)
2. решетка, мрежа
3. подпора на кораб в сух док
4. театр. шнурбоден
5. жп. мрежа от успоредни линии
6. ам. разг. футболно игрище

grief [gri:f]
1. скръб, печал, горест (at, for), мъка
to come to GRIEF пострадвам, изпащам, провалям се, претърпявам неуспех, ставам за смях
to bring to GRIEF съсилвам
2. ам. несполука, ядове, неприятности
good GRIEF! и таз хубава! туй то!

grief-stricken ['gri:f,strikn]
a опечален, съсипан от скръб

grievance ['gri:vns]
n (повод за) оплакване, недоволство, болка, несправедливост
social GRIEVANCEs социални неправди
to have a GRIEVANCE against оплаквам се от
to air/state one's GRIEVANCEs казвам си болката

grieve [gri:v]
1. огорчавам, наскърбявам, ядосвам
2. скърбя, оплаквам, жалея, опечален съм от (at, for, about, over)
3. нанасям телесна повреда, причинявам болка/мъка, опечалявам

grievous ['gri:vəs]
1. жален, печален
2. тежък, силен, остър, мъчителен (за болка и пр.)
GRIEVOUS bodily harm юр. тежка/сериозна телесна повреда
3. ост. Ужасен, страхотен

griff [grif]
n sl. новини, достоверни сведения

griffin ['grifin]
I. 1. мит. гриф (он), арх., грифон
2. зоол. белоглав лешояд (Gyps filivus) (и GRIFFIN vulture)
3. грифон (куче)
4. бдителен пазач, цербер
II. n англоинд. новодошъл европеец, новак, наивник

griffon ['grifn]
1. мит. гриф (он), арх., грифон
2. зоол. белоглав лешояд (Gyps filivus) (и GRIFFON vulture)
3. грифон (куче)
4. бдителен пазач, цербер

grig [grig]
1. малка змиорка
2. диал. скакалец (сем. Acrididae)
щурец (сем. Orthoptera)
3. дребно весело човече

grill [gril]
I. 1. (печене на) скара
GRILLed печен на скара
2. скара (месо)
3. grill-room
4. grille
II. 1. пека (се) на скара
2. пека, сипя жар (за слънцето)
3. прен. пека, измъчвам, въртя на шиш
4. подлагам на строг разпит

grillage ['grilidʒ]
n стр. скара, желязна решетка, ростверк

grille [gril]
1. решетка (на врата, прозорец и пр.), перила (на балкон и пр.)
2. авт. скара

grill-room ['grilrum]
n грил (в ресторант)

grilse [grils]
n зоол. млада съомга

grim [grim]
1. строг, суров, неумолим, непреклонен, безжалостен
GRIM courige непоколебимост
GRIM necessity жестока необходимост
2. неприветлив, отблъскващ, мрачен, зловещ, страшен
GRIM smile ледена усмивка
3. свиреп, жесток
to hold on like GRIM death залавям се/вкопчвам се с всички сили

grimace [gri'meis]
I. 1. гримаса
2. превземка
II. v правя гримаса, гримаснича

grimalkin [gri'mælkin]
1. стара котка
2. зла старица

grime [graim]
I. n мръсотия, нечистотия, кир
II. v цапам, изцапвам, мърся, измърсявам

grimy ['graimi]
a мръсен, замърсен, кирлив

grin [grin]
I. 1. v (-nn-) хиля се, ухилвам се (at)
to GRIN and bear it понасям мъжествено/стоически
2. зъбя се, озъбвам се (за животно)
II. 1. хилене, ухилване
2. зъбене, озъбване

grind [graind]
I. 1. меля (се), смилам (се), стривам
счуквам (to, into нa), дъвча, сдъвквам
2. точа, наточвам, остря, наострям
3. гладя, изглаждам, лъскам, излъсквам, шлифовам
4. въртя дръжката на (ръчна мелница), свиря на (латерна)
5. работя усилено, бухам, опъвам
уча усърдно, зубря (at)
to GRIND for an exam уча усилено за изпит
6. трия (се), търкам (се), стържа (on, against)
to GRIND one's teeth скърцам със зъби
7. потискам, угнетявам, измъчвам
to GRIND the faces of the рoeт смуча потта на/експлоатирам бедните
8. ам. sl. кълча се (за танцъорка)
a to GRIND to a halt спирам бавно/постепенно/с шум/със скърцане
grind away работя усилено/упорито, зубря (at)
grind down смилам (се), стривам (се), изтривам, изхабявам чрез точене/острене, мъча, тормозя, смазвам
to be ground down by poverty тъна в мизерия
to be ground down with taxes смазан съм от данъци
grind into забивам, набивам, натривам, натърквам
to GRIND one's heel into the ground забивам ток в земята
to GRIND one's heel into something стъпквам/смачквам нещо с тока си
to GRIND one's fist into someone's face стоварвам/забивам юмрук в лицето на някого, втълпявам (мисъл и пр.)
to GRIND something into someone's head набивам нещо в главата/втълпявам нещо на някого
to GRIND Latin into someone's head тъпча главата на някого с латински
grind on прен. движа се неумолимо напред
grind out произвеждам с мъка/усилие
to GRIND out a living едва/с мъка си изкарвам прехраната, свиря монотонно, изричам/процеждам през зъби/с рязък глас, изсъсквам, смачквам (цигара и пр.)
grind up смилам, стривам
II. 1. мелене, смиланс, стриване, стържене (на машина и пр.)
2. тежка/еднообразна/отегчителна работа, зубрене
the dally GRIND сивото ежедневие
3. ам. зубрач
4. ситно/едро смилане (на кафе. брашно)

grinder ['graində]
1. точилар, шлифовчик
2. точило, точилен камък, шлайфмашина
3. дробилка, мелница
4. мелничка, за кафе
5. кътен зъб, кътник
рl шег. зъби
6. зубрач
7. разг. учител, който подготвя някого за изпит
8. рl рад. атмосферни смущения

grinding ['graindiŋ]
1. остър, скърцащ, стържещ
2. изтощителсн, тсжък, досаден
3. угнетителен
4. мъчителен (за болка)
5. жесток (за необходимост)

grindstone ['graindstoun]
1. точило
2. воденичеи камък
to hold/keep someone's nose to the GRINDSTONE не давам някому да си отдъхнс, съсипвам (някого) от работа
to keep one's nose to the GRINDSTONE работя непрекъснато, съсипвам се от работа

gringo ['gringou]
n неод. чужденец, особ. англичанин/американец (в Испания и Латинска Америка)

grip [grip]
I. 1. хващане, улавяне, стискане, вкопчване, скачване, ръкостискане, сп. гриф, хватка
to get a good GRIP on хващам/улавям здраво
to be at GRIPs with счепкал съм се/бия се/сражавам се с, занимавам се (сериозно) с
to come/get to GRIPs with почвам да се боря/счепквам се с (и прен.), преборвам се с
to lose/let go one's GRIP пускам (on)
to have a strong GRIP хващам здраво
2. власт, контрол. влияние, въздействие (on), самообладание
разбиране, in the GRIP of poverty в бедност/сиромашия
in the GRIP of winter скован от зимата
to have a GRIP on влалея, контролирам, справям се с, държа в напрежение (публика), разбирам, владея (прудмет и пр.)
he lacks GRIP липсва му твърдост
to lose one's GRIP загубвам влиянието/въздействието си (of, on върху, над)
to take/get a GRIP on oneself овладявам се, стягам се
to lose one's GRIP of/on oneself загубвам самообладание
3. дръжка, ръчка
4. тех. захващащо/притискащо приспособление, щанга, челюст на менгеме
5. куфарче, сак
6. спазма
7. мед. грип, инфлуенца
8. ам. s1. сценичен работник
II. 1. стисвам, (за) хващам, улавям, стигам, заклещвам
2. стискам, държа здраво
3. завладявам/приковавам вниманието на. увличам, обхващам, обземам (за чувство), сковавам (за студ, страх)
4. действувам (за спирачка), закачам се (за котва)
5. разбирам, схващам

gripe [graip]
I. 1. хващам, улавям, стисвам
2. стискам, държа здраво, стягам
3. гнетя, угнетявам, потискам, измъчвам
4. причинявам гърчене/спазми/колики
to be GRIPEd присвива ме стомахът
5. мор. завързвам (лодка и пр.)
6. sl. мърморя, оплаквам сe
7. ам. sl. дразня, раздразвам
II. 1. хващане, улавяне, стискане, стягане
to come to GRIPE s with счепквам се с
2. власт, контрол, влияние, въздействие
3. рl. мед. колики
4. дръжка, ръчка
5. pl. мор. въжета за връзване на лодка
6. sl. оплаквания, мърмореие

grippe [grip]
n мед. грип, инфлуенца

gripping ['gripiŋ]
a увлекателен

gripsack ['gripsæck]
вж. grip

grisette [gri'zet]
n фр. гризетка (работничка/продавачка, в магазин)

grisly ['grizi]
1. ужасен, страшен, страхотен
2. мрачен, зловещ

grison ['graizn]
1. n зоол. вид юж. -ам. белка (Orison vittatus)
2. вид юж. ам. маймуна

grissini [gri'simi:]
n pl ит. гризини

grist [grist]
1. мливо
to bring GRIST to the mill прен. пренасям полза, полезен/от полза съм, нося печалба
all is GRIST that comes to his mill от всичко извлича полза
2. смляно зърно
3. малц, слад
4. ам. (необходимо) количество
5. ам. същественото (в разказ и пр.)
6. номер/дебелина на прежда/въже

gristle ['grisi]
n хрущял, жила

gristly ['grisli]
a хрущялен, жилест

gristmill ['gristmil]
n мелница, воденица

grit [grit]
I. 1. пясък, песъчинки, ситен чакъл, твърди зрънца (напр. в круша), ситни камъчета
2. геол. едрозърнест пясъчник
3. строеж/устройство/структура на камък
4. характер, твърдост, упоритост, издръжливост, смелест, решителност, висок дух
II. 1. скърцам, стържа
to GRIT one's teeth скърцам със/стискам зъби
2. посипвам (заледен път) с чакъл и пр

grits [grits]
n pl олющено/натрошено жито/овес, едро овесено брашно

gritstone ['gritstoun]
вж. grit

gritty ['griti]
1. пясъчен, от/като пясък, с песъчинки, песъчлив, с твърди зрънца (напр. за круша)
the food is GRITTY в храната има песъчинки
2. твърд, упорит, издръжлив, смел, решителен, с висок дух

grizzle ['grizl]
I. 1. прошарва ми се косата, посивявам
2. правя (коса) да посивее
II. 1. сива коса/перука
2. (кон с) пъстър косъм
III. v разг. хленча

grizzled ['grizld]
1. прошарен, с прошарена коса
2. сив

grizzly ['grizli]
I. 1. сив, сивкав
2. прошарен, с прошарена коса
II. n зоол. гризли (Ursus horribilis)

grizzly bear ['grizlibɛə]
вж. n grizzly

groan [groun]
I. 1. стена, издавам стон, пъшкам, охкам
to GROAN inwardly сподавям стон
2. изпъшквам, изохвам, простенвам
казвам/изговарям/изричам/разказвам, пъшкайки/охкайки/стенейки (и с out)
3. страдам в резултат на, бивам потиснат от, бивам отрупан с, огъвам се под товара на (under, beneath, with), скърцам (за под и пр.)
to GROAN under injustice онеправдан съм, a GROANing board маса, отрупана с ястия
the door GROANs on its hinges вратата скърца при отваряне и затваряне
4. викам у, освирквам, дюдюкам
to GROAN down someone накарвам някого да млъкне. заглушавам някого (с неодобрителни възгласи)
II. 1. стон, стенание, пъшкане, охкане
2. скърцане (на дърво)
3. мърморене

groat [grout]
1. ист. сребърна английска монета от четири пенита
2. дребна сума
without a GROAT без грош

groats [grouts]
n pl олющено натрошено жито/овес, булгур

grocer ['grousə]
n бакалин
GROCER's (shop) бакалница, колониал, хранителни стоки

grocery ['grousəri]
1. занаят на бакалин
GROCERY basiness бакалница
2. pl бакалия, бакалски/колониални стоки
3. ам. бакалница

grog [grɔg]
I. n грог
II. 1. пия грог
2. извличам просмукания спирт (от изпразнена бъчва) чрез накисване с гореща вода

grog-blossom ['grɔg,blɔsəm]
n разг. пъпка/зачервяване по носа (у алкохолик)

groggy ['grɔgi]
1. без сили, замаян, който се олюлява/едва се държи на краката си
2. разг. нестабилен, разклатен, паянтов (за стол и пр.)
3. бокс гроги
4. ост. пийнал, пиян
5. куц, уморен (за кон)

grogram ['grɔgrəm]
n вид рехав плат от коприна и вълна

grog-shop ['grɔgʃɔp]
n кръчма

groin [groin]
I. 1. анат. слабина
2. арх. ребро на кръстовиден свод, украшение на него
II. v стр. правя кръстовиден свод

grommet ['grʌmit]
вж. grummet

gromwell [grɔmwel]
n бот. птиче просо, врабчово семе (Lithospermum officinale)

groom [gru:m]
I. 1. коняр
2. чиновник от дворцовия персонал
3. младоженец
II. 1. тимаря, чеша, чистя (коне)
2. подготвям, инструктирам (за дадена служба, в дадена област)
3. поддържам се/дрехите си в добър/спретнат вид

groomsman ['gru:mzmən]
n шафер

groove [gru:v]
1. правя жлеб/вдлъбнатина/прорез/бразда
2. заживявам монотонно/по установен ред
3. ам. sl. радвам (някого), радвам се на, изпитвам удоволствие от
4. ам. възбуждам, развълнувам
5. ам. прекарвам много приятно
6. ам. влияем си взаимно
пасваме си (together), погаждаме се

grooved [gnu:vd]
a с жлеб/вдлъбнатина/прорез/канелюрк

grooviness ['gru:vinis]
1. n. рутинност, рутинерство
2. ограниченост

groovy ['gni:vi]
1. рутинен
2. отличен, великолепен, отлично изпълнен
3. sl. моден, по последната мода (за млади хора. облекло, заведение), приятен

grope [group]
1. опипвам, търся слепешком/с пипане (about) (for, after), вървя пипнешком
2. търся (подходящи думи) (for)

gropingly ['groupiŋli]
adv пипнешком, пипнешката, несигурно, колебливо

grosbeak ['grousbi:k]
n зоол. черешарка (Coccothraustes coccothraustes)

groschen ['grouʃn]
1. ист. дребна сребърна германска монета
2. разг. германска монета от десет пфенига
3. австрийска монета, равна на 1/100 от шилинга

gross [grous]
I. 1. груб, едър, обемист
2. охранен, тлъст
3. буен, избуял, гъст (за растителност)
4. гъст (за газ, течност)
5. груб, едър, едрозърнест, едро смлян, прост, долнокачествен
6. противен, гаден, отвратителен, мазен, лош (за храна)
GROSS feeder човек, който яде каквото му попадне/който се храни неприлично
7. груб, вулгарен, просташки, неизискан, долен, мръсен, неприличен, нецензурен
8. тъп, невъзприемчив, неизтънчен (за сетиво и пр.)
GROSS ear немузикален слух
9. груб, очебиен, очевиден, крещящ, скандален, възмутителен, флагрантен
GROSS dereliction of duty престъпно нехайство
10. общ, брутен
GROSS income общ доход, брутен приход
GROSS value брутна цена
GROSS national product (GNP) съвкупен национален продукт
11. макроскопичен
II. 1. n (рl без изменение) маса
in (the) GROSS изобщо, изцяло (взето), общо взето, като цяло, на едро, топтан
2. гроса
great GROSS 3. гроси
by the GROSS в големи количества, на едро
III. v давам/докарвам обща печалба, възлизам общо на

grossness ['grousnis]
1. грубост. неделикатност, вулгарност, простащина, нецензурност, неприличност
2. тъпост, нсвъзприсмчивост, нечувствителност
3. очебийност, очевидност, флагрантност

grot [grɔt]
n поет. пещера

grotesque [grou'tesk]
I. 1. странен, чудат, уродлив
2. изк. гротесков
II. 1. гротеска
2. разг. плашило

grotesqueness [grou'tesknis]
1. фантастичност, комична уродливост
2. странност, чудатост, нелепост

grotesquery [grou'teskəri]
1. n l. grotesqueness
2. нещо фантастично/комично/странно/чудато

grotto ['grɔtou]
1. пещера
2. Изкуствена пещера, стая, украсена така, че да прилича на пещера

grotty ['grɔti]
a sl. неприятен, мръсен, мърляв, грозен

grouch [grautʃ]
I. 1. n разг. лошо настроение, напупеност
2. зъб, карез (against)
3. напупен/начумерен човек, мърморко
II. v нацупен/начумерен/кисел/в лошо настроение съм, мърморя

grouchy ['grautʃi]
a разг. нацупен, начумерен, кисел, в лошо настроение

ground [graund]
I. вж. grind
GROUND glass матово стъкло
II. 1. земя, почва, под, настилка
broken GROUND разорана земя, пресечена местност
to break fresh/new GROUND прен. тръгвам по нови пътиша, новатор/пионер съм
to cover a lot of GROUND изминавам голямо разстояние
to cover the/much GROUND прен. вземам целия материал, изчерпателен съм, обхващам много области (за доклад и пр.), изчерпвам въпрос
to go/run to GROUND скривам се в дупката си (за лисица), оттеглям се от обществото, не ми се чува вече името (за човек)
to run a fox to GROUND гоня лисица, докато се скрие в дупката си
to gain GROUND печеля почва
to gain GROUND with печеля доверието/приятелството на
to give GROUND отстъпвам (особ. за войски)
to lose GROUND губя почва
to take GROUND ав. кацвам
2. място, местност, пространство, област, район
common GROUND допирни точки, общ език
forbidden GROUND забранена зона/тема, деликатен въпрос
3. земя, имот
р1 градина, парк, двор (към здание)
4. позиция, становище
to hold/stand one's GROUND не отстъпвам (от позициите си), държа на своето, оставам верен на убежденията си
to make good the GROUND заздравявам/задържам позициите си
to meet one's opponent on his own GROUND боря се с противника си на негова територня/прен. от неговата собствена позиция
to shift/change one's GROUND променям позицията си (при спор и пр.)
5. в съчет. игрище, плац
р1ay GROUND игрище
6. морско дъно
7. жив. грунд, фон
8. основание, причина, повод, подбуда, мотив (u pl)
on the GROUND of поради, под предлог че
on what GROUNDs? на какво основание? to have good GROUND (s) /no GROUND (s) имам/нямам основания (for)
on public GROUNDs по обществени съображения
9. pl утайка (от кафе и пр.)
10. ел. заземяване
11. мин. основа на пласт, долнище на изработка
12. attr земен, приземен
a below GROUND умрял, на оня свят
on the GROUND на (самото) място, при реални условия
thin on the GROUND малобройни
to the GROUND до основи
to be off the GROUND летя, във въздуха съм, прен. осъществявам се (за програма, проект)
to get off the GROUND започвам успешно
to be on the GROUND aм. гледам/следя за собствените си интереси, точно спазвам/навреме изпълнявам поето задължеиие
to be on one's own GROUND в стихията си съм
down to the GROUND, from the GROUND up напълно, докрай, във всяко отношение
to suit one down to the GROUND (нещо) ми e съвсем изгодно
to run into the GROUND ам. разг. прекалявам (с нещо)
III. 1. поставям/слагам на земята
2. основавам, установявам, уреждам, устройвам
обосновавам (on)
3. обучавам, давам основа (in по)
4. жив. грундирам
5. мор. засядам, закарвам (кораб) на плитко/до брега
6. ел. заземявам
7. слагам основа (на бродерия)
8. ав. забранявам/попречвам (на самолет) да лети, отнемам (на летец) свидетелство за летателна правоспособност, кацам
9. воен. слагам (оръжие)

groundage ['graundidʒ]
n такса, която плаща кораб за влизане в пристанище

ground-bait [,graund'beit]
n стръв, пусната на дъното на река и пр

ground-bass [,graund'beis]
n муз. басо остинато

ground cloth ['graundklɔθ]
n брезент (за покриване пода на палатка, сцена)

ground-coat ['graundkout]
n жив. грундиране, подложка, първият пласт боя

ground-colour ['graund,kʌlə]
n жив. грунд, основна боя

ground connection ['graundkə,nekʃn]
n ел. заземяване

ground control ['graundkən,troul]
п ав. ръководство на въздушното движение

ground-controlled ['graundkən,trould]
a ав. Направляван от земята

ground cover ['graund,kʌvə]
n ниски пълзящи растения, храсти (между дърветата) в гора

ground crew ['graundkru:]
n ав. персонал, обслужващ самолет на земята

grounded ['graundid]
a обоснован

groundedly ['graundidli]
adv обосновано

grounder ['graundə]
n en. крикет топка, която минава ниско над земята

ground-fish ['graundfiʃ]
n риба, която живее на дъното на река и пр

ground floor [,graund'flɔ:]
n партер, приземен стаж
to be/get in on the GROUND FLOOR разг. влизам в акционерно дружество на равни начала с основателите, намирам се/съм в изгодно положение, участвувам навреме в изгодна сделка

ground forces ['graund,fɔ:siz]
n pl воен. сухопътни войски, ав. охрана на детище

ground game [,graund'geim]
n дивеч, който не лети (зайци и пр.)

ground glass ['graund,gla:s]
вж. groond

groundheet ['graundʃi:t]
вж. ground cloth

groundhog [,graund'hɔg]
n зоол. сев. -ам. мармот (Marmota monах)

ground-ice ['graund,ais]
n лед, образуван на дъното на река и пр

grounding ['graundiŋ]
1. обучение, основа (in)
2. ел. заземяване

ground-ivy ['graund,aivi]
n бот. коча билка (Nepeta hederacea)

groundless ['graundlis]
a неоснователен, неоправдан, безпричинен

ground level ['graund,levl]
1. уровен/ниво на (повърхността на) земята
2. физ. основно (енергийно) ниво на невъзбудено състояние

groundling ['gruundliŋ]
1. ground-fish
щипок, щипец (Cobitis taenia)
тлъстак, гулеш (Nemachitus barbatulus)
пискал (Gobio fluviatilis)
2. пълзящо растение
3. театр., ист. зрител от партера, правостоящ
4. непридирчив/безкритичен зрител/читател, еснаф

ground-nut ['graundnʌt]
n бот. фъстък (Arachis hypogaea)

ground-plan [,graund'plæn]
1. стр. хоризонтална проекция
2. общ план

ground-rent ['graundrent]
n наем за използуване на земя (за строеж, в Англия обик. за срок от 99 год.)

groundsel ['graunsl]
I. n бот. кръстец, спореж (Senecio vulgaris)
II. 1. основна греда, основа
2. праг

groundsman n спорт. човек, който се грижи за спортна площадка

ground speed ['graundspi:d]
n ав. пътна скорост

ground staff ['graundsta:f]
n ав. летищен технически персонал

ground state ['graundsteit]
n физ. основно (невъзбудено) състояние (най-ниско енергийно ниво на атомна частица)

ground-swell ['graundswel]
n мъртво вълнение

ground-to-air missile ['graundtu,ɛə'misail]
n ав. ракета земя-въздух

ground-water ['graund,wɔ:tə]
n подпочвена вода

groundwood ['graundwud]
n дървена маса

groundwork ['graundwə:k]
1. основа, база, план, канава
2. основен принцип, главна съставна част

ground zero [,graund'ziərou]
n епицеитър на ядрен взрив

group [gru:p]
I. 1. група, дружина, клас
GROUP of people група хора
in GROUPs на групи
2. пол. групировка, фракция, крило
3. хим. радикал
4. attr групов
GROUP verb грам. (фразеологично) глаголно съчетание
II. 1. групирам (ce)
to GROUP together групирам
2. класифицирам, подреждам
3. образувам/съставям (част от) група
4. ел. свързвам (елементи)

group captain ['gru:p,kæptin]
n воен. полковник от авиацията (в Англия)

grouping ['gru:piŋ]
n групировка, фракция, крило

grouse [graus]
I. 1. n (pl grouse) зоол. птица от сем. Tetraonidae
2. willow GROUSE бяла яребица (Lagopus lagopus lagopus)
red GROUSE шотландска бяла яребица (Lagopus lagopus scoticus)
hazel GROUSE лещарка, ресарка (Tetrastes, bonasia)
black GROUSE тетрев (Lyrurus tetrix) (вж. heathcock, -fowl)
II. v sl. мърморя, оплаквам се

grouser ['grausə]
n sl мърморко

grout [graut]
I. 1. варов/циментов разтвор
2. pl утайка
II. v заливам с варов/циментов разтвор
III. v ровя (земята) (за свиня)

grove [gru:v]
l. 1. жлеб, вдлъбнатина, прорез, бразда (и на грамофоина плоча)
2. рутина, установеи ред/практика/навик
to get into/get stuck in a GROVE тръгвам по утъпкан път, живея все по същия установен начин, закостенявам
3. тех. нарез
4. sl. добре изпълнена джазова мелодия, приятно/вълнуващо преживяване
to be in the GROVE sl. в (подходящо) настроение съм, в отлична форма съм, върша (нещо) успешно, весело ми е, развеселен съм
II. n горичка, дъбрава
olive GROVE маслиново насаждение/горичка
walnut GROVE орешак

grovel ['grɔvl]
1. пълзя, търкалям се
прен. унижавам се, раболепнича, угоднича (to, before)
2. отдавам се на, тъна в

groveller ['grɔviə]
n подлизурко, мазник, подлец

grovelling ['grɔvliŋ]
a долен, низък, раболепен, угоднически

grovellingly ['grɔvliŋli]
adv по долен/низък начин, с пълзоне, раболепно, угоднически

grow [grou]
1. раста, пораствам, израствам
to let o/s hair GROW пускам си косата (да росте)
2. нараствам, развивам се, увеличавам се
to GROW in wisdom/experience ставам все по-мъдър/по-опитен, добивам опит
3. (постепенно) ставам (някакъв), прен. достигам до
to GROW rich забогатявам
he grew lo he a great man той стана велик/голям човек
to GROW to like something постепенно почвам да харесвам нещо
4. отглеждам, засявам, произвеждам
5. пускам си, пораства/пониква/покарва ми (брада, мустаци), пускам (корени)
6. pass обраствам, покривам се (и с up with, over with)
grow away from отчуждавам се от (някого)
grow down (wards) раста надолу (за растение), разг. прен. намалявам се, скъсявам се, смалявам се
grow from раста/пораствам от, развъждам/отглеждам от
I grew these tomatoes from seed отгледах тези домати от семе, произлизам/пораждам се от
grow into израствам/превръщам се в, разраствам се в, придобивам (навик)
grow on става ми навик, налагам се постепенно, започвам все повече да се харесвам
the picture/the hook GROWs on yon картината/книгата постепенно почва да се харесва
grow out прораствам, пониквам, израствам
grow out of израствам, пораствам, та ми омаляват (дрехи, обувки-за дете)
he'll soon GROW out of his clothes той скоро ще израсте дрехите си, дрехите скоро щс му омалеят, отвиквам/отучвам се от (навик), произлизам/последица съм от, резултат съм на
grow together сраствам се
grow up пораствам, израствам
to GROW up into a man пораствам и ставам мъж, възмъжавам, възниквам, пораждам се, развивам се (за приятелство, обичай и пр.)

grower ['grouə]
1. човек, който отглежда/култивира, производител (в съчет.)
fruit-GROWER овощар
2. растение и пр., което расте бързо

growing pains [grouiŋpeinz]
1. невралгични болки вследствие на бърз растеж
2. начални затруднения (на ново предприятие и пр.), грешки на растежа

growl [graul]
I. 1. ръмжа (at)
to GROWL out изръмжавам
he GROWLed (out) his disapproval той изръмжа неодобрително
2. мърморя, оплаквам се
3. еча, ехтя, тътна
II. 1. ръмжене
2. мърморене, оплакване

growler ['graulə]
1. мърморко
2. ост. разг. файтон
3. aм. sl. кана за наливна бира
4. малък айсберг

grown [groun]
I. вж. grow
II. 1. зрял, възрастен
2. обрасъл (with)
3. в съчет. расъл, отгледан
shade-GROWN tobacco тютюн, расъл/отгледан на сянка

grown-up ['grounʌp]
I. a пораснал, голям, възрастен
II. n възрастен (човек) (не дете)

growth [grouθ]
1. растеж, нарастване, развитие, ръст
full GROWTH пълно развитие
GROWTH of corn житна реколта
wine of the first GROWTH младо вино, самоток
2. прираст, увеличение
3. отглеждане, произвеждане
of foreign GROWTH от чужд произход
4. стрък, стъбло, израстък
GROWTH of hair on the face косми по лицето
a week's GROWTH on one's chin брада от едка седмица
5. рожба, продукт, последица, резултат
6. мед. новообразувание, тумор
7. attr прен. перспективен, бързо развиващ се

growth industry ['grouð,indʌstri]
п бързо развиваща се индустрия

groyne [grɔin]
I. n вълнолом, защитна стена, напречна лига
II. v укрепявам с вълнолом/със стена

grub [grʌb]
I. 1. копая, ровя, рия, рина (и с about)
2. изкопавам, изравям, изваждам, изкарвам (корени и пр.), разкопавам, прекопавам
разравям (up, out)
3. ровя се, тършувам, човъркам (about)
4. трудя се, опъвам, бачкам, бъхтя (on, along, away)
5. sl. храня (се), клъопам
II. 1. ларва, червейче, личинка
2. разг. мърлъо
3. sl. клъопачка

grubber n инструмент за изкореняване

grubby ['grʌbi]
1. разг. мърляв, оцапан
2. Прояден от/пълен с червеи/ларви
3. ам. долен, мръсен

grubstake ['grʌbsteik]
I. 1. съоръжения/пари, дадени на търсач на рудни залежи срещу участие в печалбите му
2. материална помощ за учредяване на предприятие
II. v подпомагам материално (вж. grubstake)

grub street ['grʌbstri:t]
1. събир. наемни писачи, компилатори, бедни автори
2. attr наемен, долнокачествен, евтин

grudge [grʌdʒ]
I. n недоволство, яд, злоба
to bear/owe someone a GRUDGE, to have/nurse a GRUDGE against someone имам зъб на някого
II. 1. зловиди ми се
to GRUDGE someone his success зловиди ми се, че някой има успех
2. давам неохотно, свиди ми се, не ми се дава
to GRUDGE no fains не щадя усилия

grudgin ['grʌdʒiŋ]
1. стиснат, свидлив
2. неохотен, даден неохотно

grudgingly ['grʌdʒiŋli]
adv неохотно, без желание

gruel [gruəl]
I. 1. (овесена) каша
2. ост. наказание
II. v (-ll-) sl. изтощавам, наказвам (жестоко)

gruelling ['gruəliŋ]
1. n строго наказание
2. a изтощителен

gruesome ['gru:səm]
a ужасен, страшен, страховит, разг. отвратителен

gruesomeness ['gru:səmnis]
n страховитост

gruff [grʌf]
1. груб, сърдит, рязък
2. дрезгав, пресипнал, прегракнал

gruffness ['grʌfnis]
1. грубост, сърдитост, рязкост
2. дрезгавост, пресипналост, прегракналост

grumble ['grʌmbl]
I. 1. мърморя, мрънкам, оплаквам се (at, about, over)
to GRUMBLE out измърморвам
2. еча, ехтя, тътна
II. 1. мърморене, мрънкане, оплакване
2. ек, eкот, тътен, тътнеж

grumbler ['grʌтblə]
n мърморко, недоволник

grumbling ['grʌmbliŋ]
1. недоволен
2. тъп, непрестанен (за болка и пр.)
GRUMBLING appendix разг. хронически апандисит

grume [gru:m]
n мед. съсирена кръв

grummet ['grʌmit]
I. 1. мор. кренгелс
2. тех. уплътнителен пръстен, шайба, втулка
3. пружина за опъване на фуражка
II. n мор. юнга

grump [grʌmp]
I. 1. сърдитко, нацупен човек, мърморко
2. рl grumpiness
II. 1. цупя се, мърморя
2. измърморвам (сърдито)

grumpiness ['grʌmpinis]
n разг. нацупеност, сръдливост, лошо настроение

grumpy ['grʌmpi]
a разг. кисел, ядосан, нацупен, сръдлив

Grundy ['grʌndi]
n Mrs GRUNDY олицетворение на строгия/условния морал
what will Mrs GRUNDY say? какво ще кажат хората?

grundyism ['grʌndiizm]
n условен морал, пуританщина

grunt [grʌnt]
I. 1. грухтене, изгрухтяване
2. сумтене, мърморене
3. зоол. вид морска риба (Haemulon)
II. 1. грухтя
2. сумтя, мърморя

grunter ['grʌntə]
1. човек, който сумти/мърмори, мърморко
2. свиня
3. grunt

gruntle ['grʌntl]
1. грухтене
2. свинска зурла

gruntled ['grʌntld]
a разг. доволен

gryphon ['grifən]
вж. griffin, -fon

grysbok ['grisbək]
1. n зоол. сива юж. -афр. антилопа (Raohicerus melanotis)

g-string ['dʒi:striŋ]
1. муз. струна сол
2. слип (на балетист), много къси бикини, носени от танцъорка при стриптийз

g-suitl ['dʒi:sju:t]
n облекло на космонавт

guana ['gwa:nə]
вж. iguana

guanaco [gwa'na:kou]
n зоол. дива лама (Lama guanicoe)

guano ['gwa:nou]
I. n исп. гуано
II. v торя с гуано

guarani [,gwa:rə'ni:]
1. гуарани, индианец от Южна Америка
2. гуарани, езикът на южноамериканските племена
3. парична единица в Парагвай

guarantee [,gærən'ti:]
I. 1. гаранция, поръчителство, залог
2. гарант, поръчител
to go GUARANTEE for ставам поръчител на, поръчителствувам за
3. кредитор, комуто се дава гаранция
II. 1. гарантирам/поръчителствувам за
2. поемам отговорност/задължение, гарантирам, давам дума, обещавам
3. обезпечавам, осигурявам, застраховам (against, from)

guarantor [,gærən'tɔ:]
n гарант, поръчител

guaranty ['gærənti]
I. n (писмено) задължение, поръчителство, гаранция, залег
II. вж. guarantee

guard [ga:d]
I. 1. пазя, охранявам, карауля
2. пазя, защищавам, закрилям, покровителствувам, предпазвам
опазвам (from, against)
3. осигурявам, взeмам предпазни мерки (срещу пожар, болест и пр,) (against)
4. пазя се, предпазкам се, внимавам, гледам да не (against с ger)
5. сдържам, обуздавам, ограничавам
to GUARD one's tongue/words държа си езика, мисля какво говоря
6. шах, карти защищавам, пазя
7. фехт. заемам отбранително положение
II. 1. стража, охрана, караул
GUARD of honour почетна стража, шпалир
on GUARD на пост/стража, караул
under (close) GUARD под (строга) охрана
to keep/mount/stand GUARD на стража съм, пазя, охранявам, карауля (over)
to go on/mount GUARD поемам караула
to come off GUARD бивам сменен (за караул)
2. конвой, ескорт
3. р1 гвардия
Foot GUARDs пехотна гвардия
4. войскова част
5. жп. кондуктор
6. бдителност
to be off one's GUARD не внимавам, не си отварям очите
to be/stand on one's GUARD нащрек/бдителен съм, бдя, отварям си очите, пазя се (against)
to throw/put someone off his GUARD приспивам бдителността на/изненадвам някого
to put someone on his GUARD накарвам/казвам на някого да се пази
пре-дупреждавам някого (against)
7. сп. отбранително положение/движение
to put up a/one's GUARD фехт. заемам отбранително положение (и прен.)
to get pastsomeone's GUARD фехт., бокс улучвам, засягам (и прен.)
8. сп. защитник, гард
9. тех. предпазно устройство, насочващо устройство
10. решетка (на камина)
11. ефес (на сабя)
12. верижка (на часовник)
13. печ. фалц (на книга)

guard-boat ['ga:dbout]
1. патрулиа лодка
2. лодка на пристанишни власти

guard-chain ['ga:dtʃein]
n верижка (на часовник и пр.)

guarded ['ga:did]
a предпазлив, внимателен
to keep something a GUARDED secret пазя нещо под строга тайна

guardedness ['ga:ndidnis]
n предпазливост

guardhouse ['ga:dhaus]
n караулно помещение, помещение за арестанти

guardian ['gaidjən]
1. настойник, опекун, попечител
2. пазител, бранител
3. ост. член на комисия по прилагане на закона за социално подпомагане (и GUARDIAN of the poor)
4. игумен на францискански манастир

guardianship ['ga:djənʃip]
1. опека, настойничество, опекунство
2. закрила, покровителство

guardoom ['ga:drum]
вж. guardhouse

guard-rail ['ga:dreil]
1. перила, парапет
2. жп. предпазна/направляваща релса

guard-ring ['ga:driŋ]
n пръстен, несен над друг пръстен (като предпазител)

guard-ship ['ga:dʃip]
n военен кораб, който пази пристанище

guardsman ['ga:dzman]
n гвардеец, гвардейски офицер

guava ['gwa:və]
n бот. гуава (Psidium guajava)

gubernatorial [,gu:bənə'tɔ:riəl]
a губернаторски

gudgeon ['gʌdʒɔn]
I. 1. зоол. кротушка (риба) (Gobio gobio)
2. будала, лапнишаран
II. 1. болт
2. ос, цапфа, шийка

guelder rose ['geldərouz]
n бот. (червена) калина (Viburnum opulus)

guelf [gwelt]
n ист. гвелф, поддръжник на папата

guelph [gwelt]
n ист. гвелф, поддръжник на папата

guerdon ['gə:dɔn]
I. n поет. награда, възнаграждение
II. v поет. (въз) награждавам

guerilla [gə'rilə]
1. партизаиска война (u GUERILLA war/warfare)
2. партизанин
GUERILLA strike неочаквана кратка стачка
GUERILLA theater ам. протестна пиеса, обик. изпълнявана на открито

guernsey ['gə:nzi]
1. гърнзийско говедо
2. g. дебел плетен вълнен жакет

guerrilla вж. guerilla

guess [ges]
1. гадая, мъча се да отгатна/позная (at), отгатвам, налучквам, досещам се
предполагам (by, from)
I can't even GUESS at what you mean никак не мога да се сетя какво искаш да кажеш
to GUESS right отгатвам, познавам
to GUESS wrong не отгатвам, не познавам
to keep someone GUESSing разг. държа някого в неизвестност
2. ам. мисля, смятам, считам, струва ми се
I GUESSed as much така си и мислех

guess-rope n мор. въже за буксир

guessstimate ['gestimeit]
n sl. зле обоснована преценка

guesswork ['geswə:k]
n догадки, предположения
by GUESS наслука

guest [gest]
1. гост
2. посстител, клиент (на хотел и пр.)
paying GUEST пансионер (в частом дом)
3. altr гостуващ (за актъор, диригент и пр.)

guest-house ['gesthaus]
n частен пансион

guest-night ['gestnait]
n вечер, когато се допускат и гости (в клуб и пр.)

guff [gʌf]
n sl. глупости, празни приказки

guffaw [gʌ'fɔ:]
I. n кикот, силен смях
II. v кикотя се, смея се силно, избухвам в смях

guggle ['gʌgl]
v бълбукам, бълболя, кълколя

guidance ['gaidəns]
n ръководство, ръководене, улътване, водачество, управление (и тех.)

guide [gaid]
I. 1. водач, гид, екскурзовод
2. воен. разузнавач
3. прен. съветник
4. белег, ориентировъчен знак, пътепоказател
5. ръководно начало, принцип, пример, указание
this was a GUIDE to the state of his feelings това показваше какви чувства изпитваше той
6. ръководство, наръчник (to), пътеводител
7. тех. направляващ детайл, водач (на машина), водило (на валцов стан)
8. пропускателен пръстен (на въдичарски прът)
II. 1. водя, водач съм на
2. ръководя, направлявам, насочвам, напътвам
3. прен. управлявам, движа, тласкам

guide-book ['gaidbuk]
n пътеводител

guided missile [,gaidid'misail]
n направлявана ракета

guide-line ['gaidlain]
1. пунктирана линия
2. въже (за преминаване на опасни места в планина)
3. ръководен принцип, насока, указание

guide-post ['gaidpoust]
n пътепоказател
n указателен стълб на кръстопът

guide-rail ['gaidreil]
вж. guard-rail

guide-rope ['gaidroup]
1. въже за уравновесяваие на товар на крик, въже за закрепване на палатка
2. ав. гайдроп (на балон)

guide-way ['gaidwe]
n тех. кулиса

guide word ['gaidwa:d]
n печ. колонтитул

guidon ['gaidən]
1. n воен. знаме на малко войсково поделение (ескадрон, батарея)
2. знаменосец на малко войсково поделение

guild [gild]
1. ист. гилда. еснаф
2. братство, съюз, организация, сдружение

guilder ['gildə]
1. гулден (хиландска парична единица), сребърна монета
2. ист. гулден (немска, холандска златна монета)

guildhall [,gild'hɔ:l]
1. ист. място за събрания начленовете на гилда
2. община, градски съвет (сградата)
the GUILDHALL Лондонската община

guile [gail]
n измама, хитрост. коварство, лукавство

guileful ['gailful]
a измамлив, хитър, коварен, лукав

guileless ['gaillis]
1. откровен, открит
2. наивен, простодушен, невинен

guillemot ['gilimot]
n зоол. чистица (птица) (Una aalge)

guilloche [gi'louʃ]
n арх. украса във вид на плетеница

guillotine [,gilə'ti:n]
I. 1. гилотина
2. тех. резачка
3. мед. гилотина, хирургически инструмент за опериране на сливици
4. парл. разг. определяне времето, когато трябва да се гласува законопроект, с цел да се съкратят дебатите
II. 1. гилотинирам, обезглавявам
2. тех. режа с резачка
3. парл. разг. съкращавам дебатите (по даден законопроект), като определям време за гласуването му

guilt [gilt]
1. вина, виновност (и юр.)
the GUILT lies with him той е виновен, вината е негова
2. ост. закононарушение
3. рел. грях, греховност

guiltiness ['giltinis]
n виновност

guiltless ['giltlis]
1. невинен (of)
2. който не знае/няма/не притежава/не е засегнат (of)
I am GUILTLESS of Latin нямам понятие от латински
face GUILTLESS of makeup лице без всякакъв грим

guilty ['gilti]
1. виновен, провинен (of)
GUILTY of bad taste който е проявил лош вкус
2. гузен, виновен, смутен (за смеет, поглед и пр.)
3. престъпен (за действие и пр.)

guimp вж. gimp

guinea ['gini]
1. n l. ист. гвинея (английска златна монета от 21 шилинга)
2. ост. парична единица от 21 шилинга

guinea-corn ['ginikɔ:n]
n бот. сорго, индийско просо (Sorghum vulgare)

guinea-fowl ['ginifaul]
n зоол. токачка (Numida meleagris)

guinea-hen ['ginihen]
n женска токачка

guinea-pig ['ginipig]
1. зоол. морско свинче (Cavia cobaya) (и прен.)
2. sl. директор и пр., който получава хонорар, без да работи

guinea-worm ['giniwə:m]
n зоол. вид паразитен червей (Dracunculus medimensis)

guise [gaiz]
1. n l. вид, образ, облик
2. прен. маска, маскировка
under/in the GUISE of под маската на
3. oст. облекло, одеяние, одежда
in lowly GUISE скромно/бедно облечен

guiser ['gaizə]
n шотл. маскиран човек, маска

guitar [gi'ta:]
n китара

guitarist [gi'ta:rist]
n китарист

gulch [gʌltʃ]
n aм. тясно дълбоко дере

gulden ['gu:den]
n гулден

gules [gju:lz]
а, n хер. червен (цвят), червено

gulf [gʌlf]
I. 1. дълбок залив
2. бездна, проласт (и прен.)
3. водовъртеж (и прен.)
II. v поглъщам (за бездна)

gulfweed ['gʌlfwi:d]
n бот. саргасово водорасло (Sargassum baccifenim)

gull [gʌl]
I. n зоол. чайка (Larus)
black-headed GULL gull
II. n глупак, наивник, будала
III. v измамвам, мятам
to GULL someone out of something измъквам някому нещо (с измама)

gullet ['gʌlit]
1. хранопровод, гърло, глътка
2. канавка, канал, дере

gullibility [,gʌlə'biliti]
n наивност, лековерие

gullible ['gʌləbl]
a наивен, лековерен

gully ['gʌli]
I. 1. (сухо) дере, овраг
2. канавка, канал, водосток, олук, дренажен кладенеп
3. тех. жлебова релса
II. v образувам дере (за порой), набраздявам (се)
to GULLY out издълбавам

gully-hole n водосточен кладенец

gully-holo ['gʌlihoul]
n водосточна шахта

gulosity [gju'lɔsiti]
п книж. лакомия, лакомство

gulp [gʌlp]
I. 1. u с down гълтам, поглъщам жадно/с усилие, гаврътвам, давя се, задавям се
2. и с down преглъщам (сълзи), сдържам, потискам, не давам, воля на (чувство)
3. GULP uр повръщам
II. 1. гълтане, глътка, голяма хапка/глътка
at oпe/a GULP на един дъх, на една глътка
2. давене, задавяне

gulpingly ['gʌlpiŋli]
adv на големи глътки, с давене/задавяне, задавяйки се

gum [gʌm]
I. n обик. pl анат. венец (на зъби)
II. 1. клей, смола (от дърво), лепило
2. GUM-tree
3. гурел
4. дъвка
5. р1 aм. sl. галоши
III. 1. намазвам с клей, насмолявам, гумирам
лепя, залепвам, слепвам (down, in, together, up)
2. пускам/изпускам смола (за дърво)
3. ставам лепкав, покривам се с прах/масло и пр. (за машинна част)
to GUM up the works sl. развалям работата
IV. n by GUM дявол да го аземе!

gumbo ['gʌmbou]
1. n aм. бот. бамя (Hibiscus esculentus)
2. супа от бамя
3. геол. чсрвенопръстица (вид почва)
4. гумбо, гъста лепкава кал
5. негърски/креолски диалект в Луизиана
6. прен. смесица

gumboil n подуване на венците

gumboots ['gʌmbu:ts]
n pl ам. гумени ботуши

gum-dragon ['gʌm,dægən]
n хим. трагант, трагакант (лепливо вещество)

gum-elastic n каучук

gumma ['gʌmə]
n мед. гума (тумор при сифилис)

gummy ['gʌmi]
1. смолист, лепкав, намазан/покрит с клей/смола/лепило
2. подут (за крак и пр.)

gumption ['gʌmpʃn]
1. разг. здрав разум, съобразителност, практичност, находчивост, предприемчивост
2. жив. разтворител за боя

gumshoe ['gʌmʃu:]
I. 1. pl галоши
2. sl. детектив, шпионин, полицай
II. v sl. следя, шпионирам, дебна

gum-tree ['gʌmtri:]
n бот. евкалипт (Eucalyptus)
up a GUM-TREE загазил, натясно

gumwood ['gʌmwud]
n евкалиптов дървен материал

gun [gʌn]
I. 1. оръдие, топ, огнестрелно оръжие, пушка, ам. пистолет
р1 артилерия
to carry the biggest GUNs мор. нося/имам най-силио въоръжеиие, прен. имам най-силии аргументи, най-добре защищавам позициите си
2. залп, салют, изстрел (като знак за започване на състезание)
to beat/jump the GUN сn. извършвам фалстарт, прен. действувам прибързано, избързвам
3. човек, въоръжен с пушка, ловджия, ловец
4. професионален убиец
5. тех. пулверизатор, писголет, шприц, спринцовка
6. тех. дросел, дроселна клапа, акселератор
a greet/big GUN прен. важна клечка/личност
to fire off a GUN прен. правя остра забележка, представям, съкрушителен аргумент/довод
to give ber the GUN мор. давам пълна пара, авт. карам/лодкарвам с пълна скорост
to go great GUNs имам голям успех
to stick/stand to one's GUNs държа се на позициите си, не отстъпвам
to spike someone's GUNs разстройвам/осуетявам нечии зли замисли/планове
II. 1. стрелям с оръдие/пушка, обстрелвам (с артилерия)
2. ходя на лов (for, after)
to GUN for someone разг. дебна/преследвам някого
3. разг. застрелвам (и с down)
4. авт. увеличавам скоростта (и с uр)

gunboat ['gʌnbout]
n малък военен кораб, канонерска лодка

gun-carriage ['gʌn,kæridʒ]
n лафет

guncotton ['gʌn,kɔtn]
n пироксилин

gun dog ['gʌndɔg]
n ловджийско куче

gunfight ['gʌnfait]
aм. престрелка, особ. между бандити

gunfire ['gʌn,faiə]
n оръдейна стрелба/огън, изстрел

gun-house ['gʌnhaus]
n мор. прикритие за оръдие и за обслужващите го

gunk [gʌŋk]
n разг. мръсна лепкава маса, лепкави отладъци

gunlock ['gʌnlɔk]
n затвор (на оръжие)

gunman ['gʌnmən]
1. въоръжен човек
2. гангстер, убиец

gunmetal ['gʌn,metl]
1. вид бронз
2. тъмносив цвят

gun moll ['gʌnmɔl]
1. n sl. любовница на гангстер
2. жена гангстер

gunnage ['gʌnidʒ]
n брой на оръдията, които носи военен кораб

gunnel ['gʌnI]
I. л зоол. бутерфиш (риба) (Centronotus)
II. вж. gunwale

gunner ['gʌnə]
1. артилерист, мор. мичман при оръдията
2. ловец, ловджия
to kiss the GUNNER's daughter мор. ост. връзват ме за топ и ме бият

gunnery ['gʌnəri]
1. артилерийско дело
2. артилерийска стрелба/огън

gunning ['gʌniŋ]
1. стрелба, стреляне, обстрелване
2. лов
to go out GUNNING ходя на лов

gunny ['gʌni]
n зебло, кеневир

gunplay ['gʌnplei]
1. n ам. револверни изстрели между бандити и полицаи
2. gunfight

gun point ['gʌnpoint]
n дуло
to obey at GUN POINT подчинявам се под заплаха да бъда застрелян

gunpowder ['gʌn,paudə]
n барут
the GUNPOWDER Plot ист. заговорът срещу английското правителство проз 1605 г.
GUNPOWDER tea вид зелен китайски чай

gunroom ['gʌnrum]
1. стая/помещение за ловджийски пушки
2. мор. стол на младши офицери

gun-runner ['gʌn,rʌnə]
n контрабандист на оръжие

gun-running ['gʌn,rʌniŋ]
n контрабанда с оръжие
n незаконно внасяне на оръжие

gunshot ['gʌnʃɔt]
1. пушечен/оръдеен изстрел, залп
2. обсег (на оръдие)
out of/within GUNSHOT извън/в обсега на оръдията
3. attr пушечен

gun-shy [gʌnʃai]
a които ее плаши от стрелба (за куче)

gun-site ['gʌnsait]
n воен. артилерийски окоп

gun-slinger ['gʌn,sliŋə]
вж. gunman

gunsmith ['gʌnsmiθ]
n оръжеен майстор

gun-stick ['gʌnstik]
n тех. шомпъл

Gunter [gʌntə]
1. логаритмичен мащаб (u GUNTER's scale)
2. вж. chain
3. мор. подвижна стенга

gunwale ['gʌnl]
n мор. планшир

gup [gʌp]
n разг. клюки, глупости

guppy ['gʌpi]
I. n зоол. малка тропическа рибка (Lebistes reticulatus)
II. n вид бърза подводница

gurgitation [,gə;dʒi'teiʃn]
n книж. кипене, надигане (на вълни), вълнение, клокочене

gurgle ['gə:gl]
1. бълбукам, клокоча
2. гукам (за дете)

Gurkha ['gə:kə]
n член на непалско племе

gurnard ['gənəd]
n зоол. тригла, морска риба от рода Triglidae, особ. Trigia gurnardus

gurnet ['gənnit]
зоол. тригла, морска риба от рода Triglidae, особ. Trigia gurnardus

guru ['gu:ru:]
1. гуру, индуски проповедник
2. прен. учител

gush [gʌf]
I. 1. бликам, избликвам, струя, руквам (и с fortih, out)
2. тека, лея се (за думи)
прен. бликам, избликвам (forth, out)
3. правя излияния, изпадам във възторг (over)
II. 1. бликане, избликване, струене, рукване
2. (силна) струя поток (и прен.)
3. излияния

gusher ['gʌʃə]
1. нефтен фонтан
2. сантиментален/склонен към излияния човек

gushing ['gʌʃiŋ]
1. бликащ, струещ
2. разг. възторжен, излиятелен, сантиментален човек

gushy ['gʌʃi]
вж. gushing

gusset ['gʌsit]
I. 1. клин (на дреха)
2. тех. ъглова плоча, обковка, ъгълник
II. 1. слагам клинове на
2. тех. заякчавам с ъгълник

gust [gʌst]
1. порив (на вятъра), краткотраен дъжд/градушка, избухване на огън, припламване, внезапен силен шум
2. изблик (на чувства)

gustation [gʌ'steiʃn]
n книж. вкусово усещане, дегустация

gustative ['gʌstətiv]
a книж. вкусов

gustatory ['gʌstətəri]
a книж. вкусов

gustful ['gʌstful]
a ветровит

gustily ['gʌstili]
adv на тласъци/пориви

gusto [gʌstou]
1. n удоволствие, увлечение
2. жар

gusty ['gʌsti]
1. ветровит, поривист, волен
2. склонен съм към увлечение/изблици на чувство

gut [gʌt]
I. 1. черво
2. pl черва, стомах, корем, вътрешности
3. pl разг. същина, същност, съществена част
it has no GUTs in it разг. няма тежест/цена/сила
4. pl разг. издържливост, воля, смелост
5. мед. катгут
6. катгут за труни
7. материал за въдични нишки (добиван от копринени буби)
8. тесен проход/пролив
9. уличка
10. ам. pl емоционалност
to hate someone's GUTs разг. не мога да търпя някого/мразя някого до смърт
to sweat/work one's GUTs out работя като вол, душата ми излиза от работа
II. 1. кормя, изкормвам
2. унищожавам всичко освен стените (за огън, пожар), подривам (и прен.)
the house was GUT ted от къщата останаха само стените
3. извличам най-важното
III. 1. основен, жизнен
2. инстинктивен (за реакция)

gutless ['gʌtlis]
1. a мекушав, безгръбначен
2. маложажен, вял

guts [gʌts]
v разг. ям лакомо, лапам

gutsy ['gʌtsi]
1. лаком
2. смел, куражлия
3. развихрен, страстен

guttate ['gʌteit]
a зоол, на точки/капки

gutter ['gʌtə]
I. 1. канал, улей, водосточна тръба/канал, улук, канавка, вадичка, бразда, улейче (направено от течаща вода)
2. печ. шега
3. прен. улица, мизерия, кал
born in the GUTTER роден в мизерия, на улицата
to raise from the GUTTER издигам от калта
language/manners of the GUTTER уличен език/държание
4. attr уличен, булеварден
II. 1. поставям канали, улуци, правя канавки
2. набраздявам, правя улейчета (за свещ), тека на вадички
3. GUTTER out спотявам се и изгасвам (за свещ)

gutter-child n уличник

gutter-man n амбулаторен търговец

gutter press ['gʌtəpres]
n жълта преса

guttersnipe ['gʌtəsnaip]
n улично дете, уличник, гамен

guttle ['gʌtl]
v ям лакомо, лапам

guttural ['gʌtərəl]
I. фон. a гутурален, гърлен
II. n гутурален, гърлен свук

gutty ['gʌti]
1. a ам. куражлия
2. прен. чрък, много смел

guv ['gʌv]
1. n sl. бащата, старият
2. шеф, началство, господин

guv'nor ['gʌvnə]
1. n sl. бащата, старият
2. шеф, началство, господин

guy [gai]
I. мор. обтяжка
II. v опъвам с обтяжка
III. 1. прен. чучела, чучело, плашило
2. разг. човек, момче
3. sl. измъкване, офейкване
to do a GUY измъквам се, офейквам
to give the GUY to изплъзвам се
IV. 1. изобразявам като плашило, окарикатурявам
2. разг. подигравам се, будалкам

guy-rope ['gairoup]
вж. guy

guzzle ['gʌzl]
I. v тъпча се (с), нагувам, наливам се (с), къркам
to GUZZLE one's money away изяждам си/изпивам си парите
II. n тъпкане, голямо ядене

guzzler ['gʌzlə]
n лакомия, пияч, къркач

gybe [dʒaib]
1. люлея се на вятъра
2. обръщам (се) срещу вятъра
3. люлея

gym [dʒim]
gymnasium 1, gymnastics
GYM-slip/tunic en. туника

gymkhana [dʒim'ka:nə]
n атлетически, автомобилни и пр. състезания

gymnasium [dʒim'neiziəm]
1. гимнастически салон
2. гимназия (в Европа, не в Англия)

gymnast ['dʒimnæst]
n гиманстик

gymnastic [dʒim'næstik]
1. a гимнастически
2. n pl гимнастика

gymnastics [dʒim'næstiks]
n гимнастика

gymnosperm ['dʒimnospə:m]
n бот. голосеменно разстение

gymnospermous [,dʒimno'spə:məs]
a бот. голосеменен

gym-shoes n pl спортни обувки

gynaecological [,gainikə'lɔdʒikl]
a гинекологически

gynaecologist [,gaini'kɔlədʒist]
n гинеколог

gynaecology [,gaini'kɔlədʒi]
n гинекология

gyp [dʒip]
I. n разг. прислужник (на cmудeнmu в Кеймбридж, Дъръм)
II. 1. измамник, мошеник
2. измама
to give someone GYP sl. смъмрам/наказвам безмилостно, причинявам болка

gypsophila [dʒip'sɔfilə]
n бот. гипсарка (Gypsophila)

gypsum ['dʒipsəm]
n гипс

gypsy вж. gipsy

gyral [dʒaiərəl]
a въртящ се

gyrate ['dʒaiəreit]
I. v въртя се (в кръг), движа се спираловидно
II. a спирален, спираловиден, завит

gyration [dʒai'reiʃn]
1. въртене, спираловидно движение
2. зоол. извивка на спираловидна мида/черупка

gyrational [dʒai'reiʃnəl]
a със спираловидно движение

gyratory a въртящ се

gyre [dʒaiə]
I. вж. gyration
II. вж. gyrate

gyrfalcon вж. gerfalcon

gyro ['dʒairou]
1. вж. gyro-compass
2. вж. gyroscope

gyro-compass ['dʒairou,kʌmpəs]
n жирокомпас

gyro-pilot ['dʒairo,pailət]
n автопилот

gyroplane ['dʒairəplein]
n ав. автожир

gyroscope ['dʒairəskoup]
n жироскоп

gyve [dʒaiv]
I. n поет. обик. pl вериги, окови
II. v поем. оковавам (във вериги)

h [eitʃ]
1. буквата H
to drop one's h's изпускам h, където следва да се произнася
2. attr водородей

ha [ha:]
int изненада и пр. ха! а!

habeas corpus [,heibjəs'kɔ:pəs]
n лат. юр. нареждане да се доведе затворник пред съда (особ. за да се установи дали е правилно задържам)
HABEAS CORPUS Act английски закон от 1679 г., който гарантира неприкосновеността на личността

haberdasher ['hæbədæʃə]
1. галантерист
2. ам. съдържател на магазин за мъжка мода

haberdashery ['hæbədæʃəri]
1. галантерия, галантерийни стоки, мъжки ризи
2. aм. магазин за мъжка мода

habergeon ['hæbədʒən]
n ист. къса броня (без ръкави)

habiliment [hə'bilimənt]
1. pl обикновено облекло
2. рl официално облекло, одеяния (и шег.)
3. ост. принадлежности, екипировка

habilitate [hə'biliteit]
1. финансирам (разработка на минa)
2. квалифицирам се
3. хабилитирам се (особ. за професор)

habilitation [hə,bili'teiʃn]
1. финансиране/експлоатация на мина
2. хабилиталия, хабилитиране (в университет и пр.)

habit ['hæbit]
I. 1. навик, привичка, обичай
to be in the HABIT/to nake a HABIT of имам навик/обичай да (с ger)
to form the HABIT of, to fall into the HABIT of свиквам/привиквам да (с ger)
to get/grow into a HABIT придобивам навик, навиквам (за човек), ставам навик (на човек, за лоша черта)
to fall/get out of a HABIT отвиквам
from (force of) /out of HABIT по навик
2. склонност
темперамент (u HABIT of mind)
3. външност, телосложение
man of portly HABIT пълен човек
4. биол. крист. начин на растеж
5. бот. зоол. хабитус
6. ост. облекло, одежда, одеяние (особ. официално, означаващо ранг. професия)
7. riding-habit
8. наркомания
II. 1. обик. рр обличам
2. ост. живея в. обитавам, населявам

habitable ['hæbitəbl]
a обитаем

habitan [hæbi'ta:n]
вж. habitant

habitant ['hæbitənt]
1. жител
2. канадец от френски произход

habitat ['hæbitæt]
n биол. хабитат, ареал, родина (на жияопто, растение)

habitation [,hæbi'teiʃn]
1. обитаване, живеене
not fit for HABITATION негоден за живеене, необитаем
2. Жилище, резиденция
3. седалище (на дружество и пр.), селище

habit-forming ['hæbit,fɔ:miŋ]
a водещ към пристрастяване (за наркотични средства и пр.)

habitual [hə'bitjuəl]
1. а. обичаен. привичен, свойствен (to на)
2. прен. закоравял (за лъжец. пияница)
HABITUAL criminal рецидивист

habitually [hə'bitjuəli]
adv обикновено, постоянно, обичайно

habitualness [hə'bitʃuəlnis]
1. обичайност, обичаен характер
2. прен. пристрастеност, закоравялост

habituate [hə'bitjueit]
v свиквам, привиквам, приучвам (се) (someone to doing something.)

habituation [hə,bitju'eiʃn]
1. свикване, привикване, пристрастяване
2. навик

habitude ['hæbitju:d]
1. привичка, навик
2. книж. наклонност, склонност, темперамент

habitue [hə'bitjuei]
n фp. редовен посетител (of на)

hachures [hæ'ʃjuə]
n pl фр. щрихи (на карта)

hacienda [,hæsiendə]
к исп. имение, плантация, ферма, фабрика

hack [hæk]
I. 1. насичам, кълцам, накълцвам, разсичам, режа, нарязвам, дялам, издялвам (грубо), разбивам, разтрошавам (почва)
to HACK one's way through пробивам си път със секира/сабя и пр
2. футб. турям секира, ритам в крака (противника)
3. имам суха кашлица, бухам
4. ам. успявам, справям се с
II. 1. сечене, дялане, разбиване, разтрошаване (на почва)
2. удар със секира и пр
3. порязано място, рязка
4. футб ритник в крака, секира
5. суха кашлица
6. ряд. мотика, (минъорска) кирка
III. 1. кираджийски кон, наемен кон за езда
2. преуморен кон, кранта
3. наемен файтон, такси
4. файтонджия, шофъор на такси
5. наемен бездарен писач
драскач (и HACK-writer)
6. човек, който върши черна/неблагодарна работа
IV. 1. наемен, еднообразеи, хамалски (за труд)
2. изтъркан, банален
V. 1. давам (кон u пр.) под наем/на кирия
2. яздя наемен кон, ам. возя се на/карам такси
3. банализирам, шаблонизирам
4. върша еднообразна/хамалска работа като журналист/писател и пр
VI. 1. съд/дъска за хранено на ястреби/добитък и пр.
hawk at HACK ястреб, който не пущат на лов/на свобода
2. рамка/скеля за сушене на тухли и пр

hackberry ['hækbəri]
n бот. (плодът на) сев. -ам. дърво, подобно на дивата череша (Celtis occidentalis)

hackery ['hækəri]
n индийска волска кола

hack-hammer n каменоделски чук

hacking ['hæckiŋ]
a сух, раздираш (за кашлица)

hackle ['haækl]
I. 1. pl дълги пера на шията на петел и пр
2. гребен за разчесване на лен
3. изкуствена муха с пера (за риболов)
4. рl косми по врата и гърба на куче
with his HACKLEs up наежен, настръхнал, готов да се бие (за петел, куче, човек)
II. v 1, разчесвам (лен)
2. насичам/натрошавам/накълцвам грубо/на едро

hackly ['hækli]
a насечен, назъбен (за скала и пр.)

hackmatack ['hækmətæk]
1. n бот. сев. -ам. лиственица (Larix laricina)
2. сев. -ам. топола (Populus balsamifera)

hackney ['hækni]
1. средно голям кон за работа и езда, кираджийски кон
2. наемен файтон/автомобил

hackney cab ['hækni,kæb]
n наемна кола/файтон

hackney carriage ['hækni,kæridʒ]
вж. hackney cab

hackney coach ['hækni,koutʃ]
вж. hackney cab

hackneyed ['hækknid]
a банален, изтъркан, шаблонен

hacksaw ['hæksɔ:]
n тех. ножовка

hackwork ['hækwə:k]
n черна/неблагодарна работа (за издателства, в областта на изкуството, свободните професии)

hackwriter n литературен наемник, наемен писач, компилатор

had вж. have

haddock ['hædək]
n зоол. вид треска (Melanogrammus aeglefinus)

hade [heid]
n геол. отклонение на жила по отношение на вертикала

hades ['heidi:z]
1. гр. мит. Хадес (бог на подземното царство)
2. ад, пъкъл

hadji ['haædʒi]
n араб. хаджия, хаджи

hadn't [hædnt]
съкр. от had not

hadron ['heidrɔn]
n физ. адрон

hadst [hædst]
вж. have

haecceity [hek'si:iti]
n фил. индивидуалност

haemal ['hi:ml]
1. a анат. кръвен
2. разположен на тази страна на тялото, на която е сърцето

haematic [hi:'mætik]
I. 1. кръвен
2. съдържащ кръв
II. n мед. лекарство, коего действува на кръвта

haematin ['hi:mətin]
n хим. хематин

haematite ['hemətait,'hi:m-]
n минер. хематит

haematocele ['hi:mətousi:l]
n мед. хематоцел, тумор, изпълнен с кръв

haematology [hiтə'tɔlədʒi]
n хематология

haematuria [,hi:mə'tju:riə]
n мед. хематурия

haemo ['hi:mou]
pref на кръвта

haemoglobin [,hi:mou'gloubin]
n физиол. хемоглобии

haemophilia [,hi:mou'riliə]
n мед. хемофилия

haemorhage n кръвоизлив

haemorrhage ['heməridʒ]
n мед. кръвоизлив, кръвоизлияние, кръвотечение, хеморагия

haemorrhagic [,hemə'rædʒik]
a мед. хеморагичен, придружен с кръвоизлив

haemorrhoidal [hemə'rɔidəl]
a мед. хемороиден

haemorrhoids ['hemər'ɔidz]
n pl мед. хемороиди, маясъл

haemostasis [,hi:mo'steisis]
n мед. хемостаза, спиранс на кръвотечение

hafnium ['hæfniəm]
n хим. хафний

haft [ha:ft]
I. n дръжка, държало
II. v слагам дръжка на, снабдявам с дръжка

hag [hæg]
I. 1. старица
2. зещица
3. hagfish
II. n (по-твърда почва в) блато, локва (в тресавище)

hagfish ['hægfiʃ]
n зоол. морска риба-паразит, сродна на миногата (Myxine glutinosa)

haggard ['hægəd]
I. a изпит, измъчен, изтощсн, измършавял (за лице)
II. лов. a който мъчно се дресира/опитомява (за сокол)
III. n неопитомен сокол (особ. женският)

haggier ['hæglə]
n човек, който обича да се пазари

haggis ['hægis]
n шотл. саздърма от агнешки дреболии

haggish ['hægiʃ]
a подобен на вещица, стар и грозец, мършав

haggle ['hægл]
I. 1. пазаря се (with someone ahout/over something)
2. сека, насичам, нарязвам, разкъсвам (на големи късове)
II. n пазарене, пазарлък, спорене, спор

hagiographa [,hægi'ɔgrəfə]
n pl Светиите (дял от Стария завет)

hagiographer [,haegi'ɔgrəfə]
n агиограф, житиеписец

hagiographic [,hægiou'græfik(l)]
1. който се отнася до Светиите (дял от Стария завет)
2. който се отнася до житие на светия

hagiographical [,hægiou'græfikl]
вж. hagiographic

hagiography [,hægi'ɔgrəfi]
n агиография, житиепиство, сборник от житиета на светии

hagiolatry [,hægi'ɔlətri]
n прекомерно почитане на светии

hagiologic [,hægio'lɔdʒik]
вж. hagiogrsphic

hagiological [,hægio'lɔdʒikl]
вж. hagiogrsphical

hagiology [,hægi'ɔlədʒi]
вж. haglography

hagioscope ['hægiəskoutp]
n арх. кос отвор в стената на църква, през който се вижда олтарът

hag-ridden ['hægridn]
a ост. жертва на/измъчван от кошмари

hagride ['hægraid]
v aм. тормозя, измъчвам

ha-ha [ha:'ha:]
I. int ха-ха (смях)
а-ха! (весело настроние, присмех)
II. v смея се
III. HAHA n ров (кaто ограда за добитък), скрита, в ров ограда

haick [haik]
n араб. бурнус (арабско наметало)

haiduk ['haiduk]
n хайдук

hail [heil]
I. n град (ушка) (и прен.)
II. 1. v вали град
2. сипе се, вали като град
сипя (ругaтни и пр.) (on върху)
III. int ост. книж. привет!
IV. 1. поздравявам, приветствувам, акламирам
2. мор. обаждам се, сигнализирам на (корaб)
3. извиквам, повиквам, давам знак на
to HAIL a taxi давам знак на такси да спре
4. мор. идвам, тръгвам (from от) (за короб), разг. идвам, пристигам
родом съм (from от) (за човек)
V. n приветствие, поздрав, извикване
within HAIL наблизо (тaка че да чуя, като ме повикат)
to be HAIL-fellow-well-met (with everyone) държа се интимно/свойски с всички

hail-fellow a бщителен, приятелски

hailstone ['heilstoun]
n зърно от град

hailstorm ['heilstɔ:m]
n (буря с) градушка

haily ['heili]
a придружеи/свързан с градушка

hair [hɛə]
1. косъм, косъмче, влакно, влакънце, власинка
2. събир. коса, козина, руно, четина
to lose one's HAIR пада ми/окапва ми косата, прен. разядосвам се, кипвам
to wear one's own HAIR не нося перука
against the HAIR срещу косъма, прен. не по вкуса (на някого)
to lift someone's HAIR ам. скалпирам някого
to a HAIR, to the turn of a HAIR съвсем точно, досуш
by a HAIR ам. едва-едва
not to turn a HAIR прен. окото ми не мига, не трепвам
to have/get someone by the short HAIRs държа някого във властта си, вземам решителни мерки против някого
to keep one's HAIR on sl. запазвам спокойствие, не се горещя
to let one's HAIR down разпускам си косата, прен. отпускам се, преставам да се държа официално, разпускам се, държа се разпуснато
to escape by a HAIR's breadth едва се измъквам/успявам да избягам

hairbell вж. harebell

hairbreadth ['hɛəbredθ]
I. n съвсем малко разстояние (колкопю ширината на един косъм)
II. a много тесен
to have a HAIRBREADTH escape едва спасявам кожата

haircloth ['hɛəklɔθ]
n плат от конски косми, росер

haircut ['hɛəkʌt]
n подстригване (на коса)
to have a HAIRCUT подстригвам се

hair-do ['hɛədu:]
n разг. фризура, прическа

hairdresser ['hɛə,dresə]
n фризъор, -ка

hairdressing ['hɛə,dresiŋ]
n фризиране, фризъорство

hair-grass ['hɛəgra:s]
1. n бот. вид полевица (трева) (Agrostis hiemalis)
2. пластница (трева) (Descharopsia)

hair-grip ['hɛəgrip]
n шнола, фиба

hairiness ['hɛərinis]
n косматост, окосменост

hairless ['hɛəlis]
n без коса/косми, неокосменост

hair-line ['hɛəlain]
1. тънка черта/линийка/пукнатина
2. въдичарско влакно от конски косъм
3. линия на косата (особ. на челото)
4. печ. камшиче (на буква)

hair-oil ['hɛərɔil]
n брилянтин

hair-pencil ['hɛə,pensl]
n много тънка четчица за рисуване

hairpiece ['hɛəpi:s]
n изкуствена коса, частична перука

hairpin ['hɛəpin]
n фуркет, фиба
HAIRPIN bend остър завой (на път)

hair-raiser ['hɛə,reizə]
n разг. сензационен/страшен роман/пиеса

hair-raising ['hɛə,reiziŋ]
a страшен, страхотен, от който ти настръхва косата

hair-restorer ['hɛəri,stɔ:rə]
n средство за засилване разстежа на косата

hair's breadth ['hɛəzbredθ]
вж. hairbreadth

hair seal ['hɛəsi:l]
n зоол. голям гривест тюлен

hair-shirt ['hɛəʃə:t]
n власеница (на отшелник)

hair-slide ['hɛəslaid]
n шнолка

hair-space ['hɛəspeis]
n печ. разделка от един пункт

hair-spilitting a дребнав, педантичен, тънък (за разлика)

hair-splitter ['hɛə,splitə]
n дребнав/педантичен човек

hair-splitting ['hɛə,splitiŋ]
n дребнавост, педантизъм

hairspring ['hɛəspriŋ]
n тех. косъм, косъмна пружина (на часовник)

hairstreak ['hɛəstri:k]
n зоол. синявец (пеперуда) (Strymon)

hair-stroke ['hɛəstrouk]
n печ. нагорна чертица на буква, тънка хоризонтална четица на горния/долния край на буква, сериф

hair-style ['hɛəstail]
n прическа

hair-stylist ['hɛə,stailist]
n фризъор

hair-trigger ['hɛə,trigə]
I. n воен. мек спусък
II. 1. бързо реагиращ, избухлив
2. чувствителен (за везни)

hairy ['hɛəri]
1. космат, покрит с коса/косми
2. подобен на/направен от коса
3. sl. мъчен, неприятен, грубоват, прост
he's a bit HAIRY about the heeb/fetlocks разг. малко е недодялан/грубоват/прост
4. ам. много рискован/опасен

Haitian ['heiʃjan,heitjən]
I. a хаитски, на/от о-в Хаити
II. n хаитянин

hajji вж. hadji

hake [heik]
I. n pl зоол. хек (риба) (Merlucius vulgaris)
II. v ловя хек
III. n дървена рамка са сушене на кирпич

hakenkreuz ['ha:kənkrɔits]
n нем. свастика, пречупен кръст

hakim [ha:kum]
I. n мохамедански съдия
II. n хекимин, лекар

halation [hə'leiʃn]
n фот. ореол, светло петно

halberd ['hælbə:d]
n ист. алебарда

halberdier [,hælbə'diə]
n ист. войник, въоръжен с алебарда

halbert ['hælbət]
вж. halberd

halcyon ['hælsiən]
I. n зоол. ледениче, синъо рибарче (Alcedo ispida)
II. a тих, спокоен, мирен
HALCYON days тихо/хубаво време (около зимното слънчестоене), разг. тихи/спокойни дни

hale [heil]
I. a здрав, як, запазен
HALE and heuty здрав и бодър, в цветущо здраве
II. v ост. тегля, влача, тътря, влача насила
HALEd off to prison натикан в затвора

haleness ['heilnis]
n (цветущо) здраве

half [ha:f]
I. 1. половин (к) а
a good HALF, fully a HALF поне половината
more than HALF (of) the time разг. повечето време, почти винаги
to go halves with someone деля на половина по равно с някого
bigger/smaller by HALF с половина по-голям/по-малък
too clever by HALF прекалено хитър
to do things by halves върша нещата наполовина/половинчато/не както трябва
HALF as much на половината
HALF as much again толкова и още половината отгоре
2. семестър, срок, полувреме
3. футб. разг. half-back
4. четвърт литър
5. половин долар
6. билет с 50% намаление
7. юр. страна (в договор, спор)
that was a match and a HALF това беше мач и половина
how the other HALF lives как живеят хората
II. a половин, полу
HALF (a) mile половин миля
HALF conviction незатвърдено убеждение
HALF smile лека усмивка
one can see with HALF an eye съвсем очевидно е
III. 1. наполовина
HALF cooked полусварен
HALF as far на половината път, два пъти по-близо
2. почти, доста, донякъде
HALF dead полумъртъв, полужив, разг. изтощен, капнал
to be HALF inclined to почти съм склонен да
I HALF wish донякъде ми се иска
3. с not означава недостатъчна степен далеч, много
not HALF long enough далеч, недостатъчно дълъг, къс
not HALF sweet enough недостатъчно сладък, разг. съвсем не, никак
not HALF bad много/доста добър
sl. и още как, ама че
he didn't HALF get angry! ама се ядоса! they didn't lick them, not HALF напердашиха ги и още как
me do that, not HALF! аз да направя това? ами, как не! никога!

half-alive [,ha:fə'laiv]
a полумъртъв

half-and-half [,ha:fənd'ha:f]
I. 1. от/по рвни части
HALF-AND-HALF mixture of oil and vinegar смес едно към едно олио и оцет
2. отчасти такъв, отчасти инакъв
II. n ост. смес от две напитки по равни части/едно към едно

half-back ['ha:fbæk]
n фут. полузащитник

half-baked [,ha:fbeikt]
1. недопечен, полусуров
2. разг. недозрял, неопитен
3. разг. недообмислен, недостатъчно проучен, слаб

halfbeak ['ha:fbi:k]
n зоол. риба от сем. Hemirhamphidae

half-binding ['haif,baindiŋ]
n печ. подвързия с кожа само по ръба и ъглите

half-blood ['ha:fblʌd]
I. 1. роднина само по баща или майка
brothers of the HALF-BLOOD братя само по баща/майка
2. half-bred
3. ам. животно на което само единият родител е от чиста порода
II. който е роднина с някого само по бащина/майчина линия

half-blooded ['hа:f,blʌdid]
вж. half-blood

half-blue ['ha:fblu:]
n спортна значка втора степен (от Оксвордския и Кеймбриджкия университет)

half-boot ['ha:f'bu:t]
n полуботуш

half-bred ['ha:f'bred]
I. a който е мелез/метис, нечистокръвен
II. n мелез

half-breed ['ha:f'bri:d]
вж. half-bred ii

half-brother ['hа:f,brʌðə]
n пририден брат

half-caste ['ha:f'ka:st]
n, a метис (ки)

half-circle ['ha:f,səkl]
I. n полукръг
II. 1. a полукръг
2. обратно

half-cloth ['ha:f'klɔθ]
n печ. подвързия с платнен гръб

half-cock ['ha:f'kɔk]
n положение предпазител
at HALF-COCK неподготвен
to go off at HALF-COCK действам необмислено, провалят се позорно

half-cocked ['ha:fkɔkt]
a неподготвен
to go off HALF-COCKED to go off at half-cock (half-cock)

half-crown [,ha:f'kraun]
n половин крона (half a crown)

half-deck ['ha:f'dek]
n мор. полубрак

half-done [,ha:f'dʌn]
1. свършен наполовина
2. недопечен, недоварен

half-empty [,ha:fempti]
I. a полупразен
II. v изпразвам до половината

half-fare [,ha:fɛə]
half 6 (ticket)
to travel at пътувам с половин билет

half-hardy [,ha:f'ha:di]
a полуустойчив на студ

half-hearted [,ha:f,ha:tid]
1. вял, апатичен
2. нерешителен, колеблив

half-heartedly [,ha:fha:tidli]
adv неохотно, вяло, апатично

half-heartedness [,ha:fha:tidnis]
1. липса на ентусиазъм
2. нерешителност, раздвоеност

half-hitch ['ha:fhitʃ]
n обикновен възел

half-holiday [,ha:fhɔlədi]
n половин свободен ден

half-hour [ha:fauə]
n половин час

half-hourly [,ha:fauəli]
I. a който става за половин час
HALF-HOURLY bus service автобуси на всеки половин час
II. adv през половин час, на всеки половин час

half-landing [,ha:flændiŋ]
n площадка на стълбиче между два етажа

half-length [,ha:fleŋkθ]
a, n портрет до кръста

half-life ['ha:flaif]
1. физ. период от време за полуразпад
2. намалена жизненост

half-light ['ha:f,lait]
n здрач, сумрак

half-line ['ha:f,lain]
n геом. лъч

half-lined ['ha:f,laind]
a подплатен до кръста

half-mast [,ha:fma:st]
n at HALF-MAST, HALF-MAST high вдигнат наполовина

half-measure [,ha:fmeʒə]
n полумярка

half-monthly [,ha:fmʌnθli]
a полумесечен, двуседмичен

half-moon [,hа:fmu:n]
1. полумесец
2. полукръгъл предмет

half-mourning [,hа:fтɔ:miŋ]
1. непълен траур
2. sl. насинено око

half-nelson [,ha:fnelsn]
n борба нелсон вид хватка

half-note [,ha:fnout]
n ам. муз. половин нота

half-pay [,ha:f'pei]
1. половин надница
on HALF-PAY с половин заплата
2. attr с половин заплата

halfpenny ['heipni]
1. (pl halfpence, за отделни монети halfpennies n монета на стойност пени)
2. attr за половин пени
a bed HALFPENNY негодник

halfpennyworth ['heipniwə:θ,'heipəθ]
n колкото дават за половин пени

half-pint ['haf'paint]
1. половин пинта
2. sl. дребен човек
3. attr ам. мъничък

half-price [,ha:f'prais]
I. n половин цена
at HALF-PRICE на половин цена
children HALF-PRICE за деца с 50% намаление
II. adv на половин цена

half-seas-over [,ha:fsi:z'ouva]
1. насред морето
2. пийнал

half-shift [,ha:f'ift]
n муз. втора позиция

half-sister ['ha:f,sistə]
n природена сестра

half-size [,ha:f'saiz]
a който е наполовина от естествената големина

half-sole [ha:fsoul]
I. n подметка на обувка
II. v ам. давам за подметки

half-sovereign [,ha:f'sɔvrin]
n ист. английска стара монета на стойност лира

half-staff [,ha:f'sta:f]
ам. half-mast

half-starved [,ha:f'sta:vd]
a гладен, недохранен

half-term [,ha:f'tə:m]
n уч. кратка ваканция към края на срока

half-timbered [,ha:ftimbəd]
a арх. каркасно-панелен

half-time [,ha:f'taim]
1. полудневна работа
to go on HALF-TIME започвам да работя половин ден
2. полувреме

half-timer [,ha:f'taimə]
n работник, който работи половин ден

half-tint ['ha:ftint]
n изк. полутон

half-tone ['ha:ftoun]
1. half-tint
2. фотогравюра
3. муз. полутон

half-track ['ha:ftræk]
n воен. бронирана кола със задни гъсенични колела

half-truth ['ha:ftru:θ]
n полуистина, непълна истина

half-turn ['ha:ftə:n]
n тех. полуоборот

half-way [,ha:fwei]
I. adv на половината път
we are HALF-WAY there на половината път
to meet someone HALF-WAY посрещам някого на половината път
when we were HALF-WAY through dinner посред вечерята, когато бяхме по средата на вечерята
II. 1. намиращ се на средата на пътя
2. половинчат

half-way house ['ha:fwei,haus]
1. хан/гостилница по пътя между две селища
2. разг. компромис, средно положение
3. aм. здравен център за изписани от болници за психичноболни и наркомани (с цел да се улесни нагаждането им към домашна среда)

half-weekly ['ha:f,wi:kli]
I. a който става/се издава и пр. два пътн седмично
II. adv два пъти седмично

half-wit ['ha:fwit]
n малоумен/слабоумен човек, идиот

half-witted [,ha:f'witid]
a малоумен, слабоумен

half-word ['ha:fwə:d]
n намек

half-year [,ha:f,jə]
n полугодие, семестър

half-yearly [,ha:f'jəli]
I. a който става/се издава и пр. два пъти годишно, полугодишен
II. adv два пъти годишно

halibut ['hælibət]
n зоол. вид камбала (Hippoglossus vulgaris)

halid ['hælid]
n хим. халоидно съединение, xaлид

halide ['hælaid]
n хим. халоидно съединение, xaлид

halidom ['hælidəm]
n ост. нещо свято, светиня, реликва

halieutic [,hæli'u:tik]
I. книж. a риболовен
II. n рl риболов, съчинение върху риболова

haliotis [,hæli'outis]
n вид мида, покрита отвътре със седеф (от рода Haliotis)

halitosis [,hæli'tousis]
n мед лош дъх на устата

hall [hɔ:l]
1. зала, салон, приемна/банкетна зала, хале
2. университетска трапезария (в Англия), обед в такава трапезария, общежитие в университет (в Англия)
3. замък, голяма къща, резиденция (на земевладелец)
4. голяма обществена сграда, община, палата, сграда/зала за събрания на организация, дом
concert HALL концертна зала
the HALLs (съкр. от music HALLs)
HALL of Justice съдебна палата
5. антре, преддверие
6. столова и всекидневна за прислугата в голяма къща (и servant's HALL)
7. ам. коридор

hallelujah [,hæli'lu:ja]
int. n алелуя

halliard вж. halyard

hallmark ['hɔ:lma:k]
I. 1. контролен печат/клеймо, проба (на злато и сребро)
2. отличителен белег/признак/черта, критерий
II. v слагам/поставям контролен печат/клеймо на

hallo [hə'lou]
1. повикване хей, ало
2. изненада я! я гледай
v викам ей/хей и пр., възклицавам от изненада, ахвам
n викът ей/хей/ало/я

halloa [hə'lou]
вж. hallo

halloo [hə'lu:]
I. 1. лов. дръж! (към куче)
2. изненада я гледай!
II. 1. hallo
2. лов. викам (на куче) дръж, насъсквам (куче), гоня с викове дръж
3. викам, за да привлека внимание
don't HALLOO till you're out of the wood не се радвай преждевременно

hallow ['hælou]
I. n ост. светия
All Hallows' (Day) празникът Всех святих
II. 1. светя, осветявам, освещавам, правя свят
2. смятам за свят/свещен, почитам, тача
3. посвещавам (на бога, на някаква висока цел и пр.)

hallowed ['hæloud]
1. свят, свешен
2. осветен, светен

hallowe'en [,hælou'i:n]
n навечерието на празкика Всех святих

hall tree ['hɔ:ltri:]
n закачалка за дрехи (стояща)

hallucinate [hə'lu:sineit]
v (пред) извиквам халюцинации

hallucination [hə,lju:si'neiʃn]
n халюцинация
to be under a HALLUCINATION жертва съм на халюцинация

hallucinative [hə'lju:sinətiv]
1. характеризиращ се/свързан с халюцинации
2. предизвикващ халюцинации (за наркотик)

hallucinatory [hə'lju:sinətɔri]
вж. hallucinative

hallucinogen [hə'lu:sinədʒen]
n халюциноген, наркотик, предизвикващ халюцинации

hallux ['hælʌks]
n (pl halluces) анат., зоол. палец, голям пръст (на крака)

hallway ['hɔ:lwei]
1. n ам. вестибюл
2. коридор

halo ['heilou]
1. ореол (и прен.)
2. астр., мед. ареола

haloed ['heiloud]
a обкръжен с ореол
HALOED with glory увенчан със слава

halogen ['hælədʒen]
n хим. халоген

halogenous [hæ'lɔdʒənəs]
a хим. халогенен

halt [hɔ:lt]
I. 1. спиране, прекъсване, застой
to make/call a HALT воен. (временно/за кратко) спирам настъпление, спирам се
to come/grind to a HALT спирам (за влак и пр.)
to call a HALT to прен. слагам край на, свършвам с
2. ост. жп. спирка
II. v спирам (се), прекъсвам, воен. спирам настъпление на войски
to HALT at спирам на (някоя спирка)
HALT! воен. спри! стой!
III. a ост. куц, сакат
IV. 1. ост. куцам, ходя нестабилно
2. колебая се, двоумя се (between)
3. говоря несвързано/несигурно, запъвам се
4. куцам (за стих, довод и пр., особ. pres р)

halted ['hɔ:ltə]
1. оглавник
2. примка, клуп, въже (за бесене), обесване
3. горна част на женска дреха (без гръб. вързана около врата и на гърба)

halter ['hɔ:ltə]
1. закачам въже около шията на, завързвам с въже
2. ряд. обесвам

halter-break ['hɔ:ltə,breik]
v приучвам (кон) да носи оглавник

halting ['hɔ:ltiŋ]
1. несигурен
2. ост. накуцващ
3. колеблив, несигурен, неуверен, запъващ се
HALTING way of speech запъване в говора, (леко) заекване

haltingly ['hɔ:ltiŋli]
1. несигурно, неуверено, колебливо, със запъване
2. ост. накуцвайки

halve [ha:v]
1. деля/разделям наполовина (with), разполовявам
2. намалявам/съкращавам наполовина
3. тех. снаждам (дъски) със сглобка на стъпало

halyard ['hæljəd]
n мор. фал

ham [hæm]
I. 1. бут, бедро
to squat on one's HAMs клеча
2. свински бут, шунка
II. 1. лот актъор, любител
radio HAM радиолюбител
2. лота игра (на актъор)
3. attr любителеки, който преиграва/шаржира (за актъор)
III. v (-mm-) разг. шаржирам (за актъор) (up)

hamadryad [,hæmə'draiəd]
1. мит. морска нимфа, дриада
2. зоол. индийска кобра (Naja hamadryas)
3. зоол. арабски/абисински павиан (Papio hamadryas)

Hamburg ['hæmbə:g]
1. гр. Хамбург
2. хамбургска порода кокошки със сини крака (и HAMBURG fowl)
3. хамбургски мискет (и black HAMBURG)

hamburger ['hæmbə:gə]
n пържено плоско кюфте в разрязано хлебче

hamburgher ['hæmbə:gə]
вж. hamburger

hames [heimz]
n pl дървен скелет на хамут

ham-fisted [,hæm'fistid,'hæm,hændid]
a sl тромав, несръчен

ham-handed вж. ham-fisted

hamite ['hæmait]
n ист. хамит

hamitic [hæ''mitik]
a, n хамитски (език)

hamlet ['hæmlit]
n селце

hammam ['hæmæm]
n турска баня, хамам

hammer ['hæmə]
I. 1. чук (и сn.)
HAMMER and sickle сърп и чук
2. чукче (използувано при публична разпродажба)
to bring/put up/send to the HAMMER продавам на търг
to come/go to/under the HAMMER бивам продаден на търг
3. анат. чукче
4. воен. ударник, петле
5. ел. чукче на прекъсвач
to be/go at it HAMMER and tongs работя с все сила/с въодушевление, споря/боря се ожесточено
II. 1. чукам, зачуквам, кова, заковавам
вбивам, забивам (into)
to HAMMER into shape оформявам с чукане, разг. оформям, усъвършенствувам (план и пр.)
2. блъскам, удрям, налагам, бия, розг. цапердашвам здравата
to HAMMER someone into submission накарвам някого да се подчини с натиск/бой
3. юр. обявявам в несъстоятелност
hammer at удрям/блъскам по, врънкам (някого), не оставям (някого) на мира, осаждам (някому)
работя непрестанно/нсуморно върху (и HAMMER away at)
hammer away hammer at 3, воен. бия непрестанно (за оръдие)
hammer at 2, повтарям, набивам в главата на (довод и пр.)
hammer down зачуквам, заковавам (капак и пр.), начуквам
hammer in/into зачуквам, заковавам, вкарвам (гвоздей и пр.)
набивам/втълпявам в главата на някого (и something into someone's head)
to HAMMER a lesson in повтарям урок до втръсване
hammer out изтънявам, изковавам тънко, изглаждам с чукане, изчуквам, изяснявам (въпрос) чрез разискване, изглаждам (спор), измислям, изработвам, скалъпвам, свиря, изсвирвам (нещо) шумно (на пиано)

hammer-beam ['hæməbi:m]
n арх. свободно носеща/конзолна греда

hammer-block ['hæməblɔk]
n тех. ударник (на чук)

hammer-blow ['hæməblou]
n тежък/съкруиштелеи удар

hammer-cloth ['hæməklɔθ]
n покривка за капрата на файтон

hammer-drill ['hæmədril]
n тех. пробивен чук

hammered ['hæməd]
a кован, изкован
HAMMERED ironwork ковано желязо

hammerer ['hæmərə]
1. ковач, работник, който кове/чука/зачуква
2. разг. геолог, минералог

hammer face ['hæмəfeis]
n чело на чук, бойник

hammer forging ['hæmə,fɔ:dʒiŋ]
1. n тех. свободно коване, коване без щампа
2. изковка, получена чрез свободно коване

hammerhead ['hæməhed]
1. глава на чук
2. зоол. риба-чук (вид акула) (Sphyma zygaena)
3. зоол. вид юж. -афр. птица (Scopus umbretta)
4. aм. глупак

hammeriess ['hæməlis]
a без петле, с ударник вътре в затвора (за пушка)

hammering ['hæməriŋ]
1. коване, изковаване, чукане, заковаване
2. удари от коване/на чук
3. воен. обстрелване, бомбардиране, съсредоточен огън
4. разг. поражение, пердах
to give someone a good HAMMERING здравата напердашвам някого
5. attr тежък (за удар)

hammerlock ['hæməlɔk]
n борба ключ (хватка)

hammer-man ['hæməmæn]
n (pl-men) ковач

hammer-scale ['hæməskeil]
n метал, окисни люспи, ковашки нагар

hammer-smith ['hæməsmiθ]
вж. hammer-man

hammer throw ['hæməθrou]
n сn. хвърляне на чук

hammer-toe ['hæmətou]
n деформиран пръст на крака (извит навътре)

hammock ['hæmək]
n хамак

hammy ['hæmi]
1. с вкус/миризма на шунка
2. sl. шаржиран, пресилен

hamper ['hæmpə]
I. 1. затруднявам, (въз) препятствувам, спъвам, преча/попречвам на
2. обремснявам, ограничавам
HAMPERed lock ключалка, която запъва/мъчно се отваря
II. 1. препятствие
2. препречване
3. мор. тежък/неудобен багаж/съоръжения и пр.
top HAMPER вършина, върхар
III. n кошница с капак, кошница с лакомства, изпратена като подарък

hamshackle ['hæmʃækl]
1. спъвам кон (като го връзвам с въже за главата и предния крак)
2. прен. обуздавам, усмирявам, възпирам

hamster ['hæmstə]
n зоол. хомяк (Cricetus frumentarius)

hamstring ['hæmstriŋ]
I. n анат. подколянно сухожилие, ахилесово сухожилие (на кон и пр.)
II. 1. v (hamstringed, hamstrung) карам/правя да окуцее, като прерязвам подколянното/ахилесовото сухожилце
2. прен. осакатявам, спъвам дейността на, преча (някому) да се разгърне/да работи пълноценно/ефикасно

hand [hænd]
I. 1. n анат. ръка (от китката надолу), предна лапа (на животно), прен. ръка, пръст, власт, отговорност
the-of God пръст божи
to have a HAND in something имам пръст в нещо
open HAND щедра/широка ръка
with open HAND с широка ръка, щедро
heavy/iron HAND желязна ръка, тирания, деспотизъм
HANDs off не пипай
HANDs off...! долу ръцете от...! HANDs up! горе ръцете! предай се! here's my HAND on it ето ръката ми, съгласен съм
to give one's HAND (up) on it обещавам тържествено, вричам се
with a sparing HAND икономично, пестеливо
to be ip someone's HANDs в ръцете/властта съм на иякого
to bite the HAND that feeds you показвам черна неблагодарност
l can't lay/put my HAND on it не мога да то намеря/открия
to get something off one's HANDs отървавам се от нещо, махам го от главата си
to take something off someone's HANDs освобождавам/отървавам някого от грижата за нещо
to take something out of someone's HAND снемам отговорността за нещо от някого
she's off my HANDs нямам повече грижа за нея
to lend/give/bear someone a (helping) HAND помагам някому
to give one's HAND to давам ръката си на, съгласявам се да се оженя за
to go on o/s HANDs and knees лазя на четири краха (при търсене на нещо), прен. моля коленопреклонно
to have one's HANDs full имам много работа/грижи
to have someone in the hollow of one's HAND държа някого в ръцете си, имам пълна власт над някого
to lift (up) /rafae one's HAND against someone вдигам ръка срещу някого
2. в обстоятелствени изрази
at HAND наблизо, под ръка, на разположение
winter is at HAND зимата наближава
at someone's HAND (s) от (страна на)
I did not expect such treatment at your HANDs не очаквах такова отношение от ваша страна/от вас
by HAND ръчно, с ръка
to bring up/feed by HAND отглеждам с биберон, храня изкуствено, на ръка, по човек/куриер
from HAND to HAND от ръка на ръка, от човек на човек, от един собственик на друг
to live from HAND to mouth живея ден за ден, каквото изчукам изпукам
... in HAND с... в ръка
hat in HAND с шапка в ръка, наличен, разглеждан (за въпрос)
to take something /someone in HAND заемам се с нещо/някого
to have in HAND имам (на разположение)
to be in HAND започнат съм (за работа)
3. сръчност, умение, ръка, майсторство
to give/put the last HAND to something довършвам/доизкусурявам/слагам последните щрихи на нещо
to get one's HAND in свиквам (с работа и пр.)
to keep one's HAND in упражнявам се, поддържам си формата
to have one's HAND in във форма съм
his HAND is out отвикнал е, не е във форма, позабравил е
4. майстор, автор
to be a good/great/dab HAND at голям майстор съм в/на, бива ме в
to be a new HAND at новак съм в
an old HAND опитен човек, специалист, рецидивист
two portraits by the same HAND два портрета от същия автор
5. работник, работна ръка, моряк
ship's HANDs екипаж на кораб
HANDs wanted търсят се работници
6. източник
at first/second HAND от първа/втора ръка (за сведения и пр.)
7. почерк
to write (in) a small HAND пиша ситно/дребно
in one's own HAND със собствената си ръка/почерк, собственоръчно
8. подпис
to set one's HAND to слагам подписа си на
under your HAND and seal с вашия подпис и лечат
9. страна
on the right/left HAND отдясно/отляво, от дясната/лявата страна
on all HANDs, on every HAND от всички страни
fact admitted on all HANDs всепризнат факт
on the one HAND..., on the other HAND... от една страна..., (а) от друга...
on either HAND от двете страни
10. карти ръка, карти (които получава всеки играч)
to hold one's HAND пасувам, въздържам се
to call/decare/show one's HAND откривам/разкривам картите си (и прен.)
to force someone's HAND принуждавам някого да си разкрие картите (и прен.), принуждавам някого да действува прибързано/против убежденията си
to play a good HAND играя добре
to play for one's own HAND
11. карти играч
the elder/eldest HAND играч, който започва първи
12. карти игра, партия
let's have a HAND at bridge да изиграем една партия бридж
13. мярка за измерване височината на кон (около 10 см)
14. стрелка (на часовник), крило (на семафор), стрелка (на пътен знак)
15. театр. разг. аплодисменти, овации
to get a good/big HAND имам голям успех, посрещат ме с бурни аплодисменти
to give someone a good/big HAND посрещам някого с бурни ръкопляскания, аплодирам някого бурно
16. аttr ръчен, портативен
направляван с ръка HAND of bananas кичур банани
HAND of tobacco шепа тютюневи листа
II. 1. (пре) давам, връчвам (to)
2. подавам, поднасям
3. мор. свивам, прибирам (платно)

handbag ['hændbæg]
1. дамска (ръчна) чанта
2. ръчно куфарче

handball ['hændbɔ:l]
n сп. хандбал

handbarrow ['hænd,bærou]
n тарга, носилка (за товари), ръчна количка

handbill ['hændbil]
n позив, хвърчащ лист, рекламна листовка

handbook ['hændbuk]
1. ръководство, наръчник, справочник, пътеводител
HANDBOOK of anatomy, etc. кратък курс по анатомия и пр
2. aм. книга за записване облозите при състезания

handbrake [hændbreik]
n авт. ръчна спирачка

handbreath ['hændbretθ]
n длан

handcart ['hændka:t]
n ръчна количка

handclap ['hændklæp]
n ръкопляскане
slow HANDCLAP вяло ръкопляскане

hand cream ['hændkri:m]
n крем за ръце

handcuff ['hændkʌf]
v слагам белезници на

handcuffs ['hændkʌfs]
n pl белезници

hand-feeding ['hæпd,fi:diŋ]
n ръчно/изкуствено хранене

handful ['hændful]
1. шепа (количество)
by the HANDFUL, in HANDFULs с/на шепи
2. разг. недисциплинирано/буйно дете, мъчен човек, трудна задача
that child is quite a HANDFUL с това дете ще ми побелеят косите

hand-gallop ['hænd,gæləp]
n лек галоп

hand-glass ['hændgla:s]
1. ръчно огледало
2. малка лупа с дръжка
3. остъклена рамка за предпазване на разстения от слана

handgrip ['hændgrip]
1. ръкостискане
2. дръжка
3. pl ръкопашен бой
to come to HANDGRIPs сбиваме се
to be at HANDGRIPs with someone бия се с някого

handhold ['hændhould]
1. хващане/задържане с ръка
2. хватка (алпинизъм)

handicap ['hændikæp]
I. 1. сп. хандикап
2. пречка, спънка, нещо което поставя човек в неудобно положение
to be under a heavy HANDICAP в много неизгодно положение съм
3. недъг
II. 1. сп. налагам хандикап на
2. преча на, спъвам, поставям в неудобно положение

handicraft ['hændikra:ft]
1. занаят
2. ръчна работа
3. сръчност

handicraftsman ['hændikra:ftsmən]
n (pl-men) занаятчия

handietalkie n разг. портативна дуплексна радиостанция

handily ['hændili]
1. сръчно, умно, умело, лесно
2. наблизо

handiwork ['hændiwə:k]
1. ръчна работа
2. изделие, дело

handkerchief ['hæŋkətʃif]
1. носна кърпа
to drop/throw someone the HANDKERCHIEF хвърлям някому кърпа
2. малко шалче, кърпа за глава

hand-knit [hænd'nit]
a плетен на ръка

hand-knitted [hænd'nitid]
a плетен на ръка

handle ['hændl]
I. 1. дръжка, ръкохватка
2. повод, предлог
to give a HANDLE to one's enemies давам коз на неприятелите си
3. sl. име, прякор, титла
to fly/go off the HANDLE разг. изгубвам самообладание, излизам вън от кожата си
II. 1. пипам, опипвам
2. работя/боравя с, манипулирам
material that HANDLEs easily материал, с който се работи
3. управлявам, маневрирам
4. третирам, отнасям се
to be rougfily HANDLEd малтретиран съм
5. заминавам се с, разглеждам
6. търгувам с
to HANDLE a lot of money много пари минават през ръцете ми
7. текст. пипам (плат за преценяване на качество)

handlebar ['hændlba:]
n кормило на велосипед
HANDLEBAR moustache дълги извити нагоре мустаци

handler ['hændlə]
1. дресъор на животно
2. бокс тренъор, секундант

handless ['hændlis]
1. без ръце
2. несръчен

hand-line ['hændlain]
n въдица без дръжка

handling НANDLING charges такса за транспортиране на стока

hand-list ['hændlist]
n кратък списък

hand-loom ['hædlu:m]
n ръчен стан

hand-made [,hænd'meid]
a ръчен, изработен на ръка

handmaid ['hændmeid]
1. ост. прислужница
2. прен. помощница, помощна наука

handmaiden ['hændmeidn]
вж. handmaid

hand-me-down ['hændmi,daun]
I. a евтин
II. n pl ам. конфекция, стари подарени дрехи

hand-me-downs nподарени или купени на вехто дрехи
готови дрехиa запазен (за дрехи), готов (не по поръчка за дрехи)

hand-milll ['hændmil]
n ръча мелачка

hand-off ['hændɔf]
n футб. блъскане/бутане

hand operation [хændɔpə'reiʃn]
n тех. ръчно управление

hand-organ ['hændɔ:gən]
n латерна

handout ['hændaut]
1. милостиня, подаяние
2. жур. новини дадени за публикуване
3. ам. диплянка

hand-pick ['hændpik]
v ам. избирам/подбирам грижливо

hand-picked ['hændpikt]
1. подбран
2. ръчно сортиран

hand-rail ['hændreil]
n перило, перапет

hand-reach ['hændri:tʃ]
n within HAND-REACH наблизо, под ръка

hand-reader ['hænd,ri:də]
n хиромант, гадател по ръка

handsaw ['hændsɔ:]
n ръчен трион, бичкия

hands-down ['hændzdaun]
a лек, неоспорим

handsel ['hænsl]
I. 1. новогодишен подарък
2. капаро, депозит
3. сефте
II. 1. давам капаро
2. давам подарък за късмет
3. сефтосвам, започвам

handshake ['hændʃeik]
n ръкостискане
golden HANDSHAKE паричен дар при напускане на служба

handsome ['hænsəm]
1. хубав, красив
2. представителен
3. щедър, благороден
to come down HANDSOME разг. проявявам щедрост
HANDSOME is that HANDSOME does благороден е този, който се държи благородно
4. значителен, доста голям

handspike ['hændspaik]
n ръчен лост

handspring ['hændspriŋ]
n кълбо напред
to turn HANDSPRINGs правя кълбо напред

handstand ['hændstænd]
n ръчна стойка
to do a HANDSTAND изправям се на ръцете си

hand-switch n секач

handwork ['hændwə:k]
n ръчна работа

handworker ['hænd,wə:kə]
n физически работник

handwriting ['hænd,raitiŋ]
1. почерк
in his HANDWRITING с неговия почерк
2. ръкопис

handwritten ['hændritn]
a ръкописен

handy ['hændi]
1. сръчен, изкусен, ловък
HANDY at something, HANDY at/in doing something сръчен в нещо
2. удобен за управление
3. който е наблизо

handy-dandy ['hændi,dændi]
n детска игра, при която трябва да се отгатне какво има скрито в ръката

handy-man ['hændimæn]
n (pl-men) човек, който го бива за всичко, слуга, който върши всичко, момче за всичко

hang [hæŋ]
I. 1. закачам, окачам (on, from), окачвам (дивеч, месо) да се суши
hung beef говежда пъстърма
to HANG a lamp from the ceiling закачам лампа на стената
2. излагам (картини в изложба)
3. поставям, лепя (тапети)
4. накичван, украсявам (with)
the trees arc hung with fruit дърветата са отрупани с плод
5. закачам (врата и пр. на панти), поставям (каруца и пр. на яйове)
6. вися, увиснал съм (on, from)
to HANG by a thread/hair вися на косъм
7. навеждам, провесвам, клюмвам, клепвам
8. падам, лежа (за дреха и пр.)
9. висящ/нерешен съм (за въпрос и пр.)
10. юр. преча (на съдебни заседатели) да постигнат съгласие
11. (hanged) обесвам, бивам обесен
reft обсевам се
to be HANGed, drawn and quartered бивам обесен, изтърбушен и разчекнат (средновековно смъртно наказание)
as well be HANGed for a sheep as for a lamb и тъй, и тъй ще те накажат, нека поне да има за какво, ако ще се давиш, в дълбока вода да се давиш, ако ще е, да е
he can go HANG да върви по дяволите
let things go HANG да става каквото ще
12. imp и pass (hanged)
HANG it! по дяволите! дявол да го вземе! well, i'm HANGed! гледай ти! HANG the expense! по дяволите разноските! to HANG fire воен. правя засечка, не гръмвам изведнъж, прен. бавя се, протакам, колебая се, не давам веднага резултат
the ball HANGs сп. топката се задържа
to HANG in the wind мор. спирам поради безветрие (за кораб)
the furnace HANGs метал. пещта не гори добре/се е запушила/се е задръстила
time HANGs heavy/heavily (on my hands) времето ми минава много бавно/мудно/скучно, чудя се какво да правя с времето си
hang about навъртам се, кисна (в, около, из), мотам се, бездействувам, въртя се насам-натам, шляя се, ухажвам, надвиснал съм (за буря и пр.)
hang back не излизам напред, отдръпвам се назад, колебая се. двоумя се, въздържам се (да действувам), не участвувам, не се включвам, прен. дърпам се. назландисвам се
hang behind позабавям се. оставам (след другите), изоставам
hang down вися, навеждам, провесвам (глава)
hang in ам. упорствувам, не се отчайвам/уплашвам
hang off hang back 2, прекъсвам телефонен разговор
hang on завися от, разчитам на, слушам внимателно
to HANG on someone's lips/words слушам захласнат, поглъщам жадно всяка дума
държа се (здраво) (to за)
to HANG on for dear life държа се (за нещо) с всички сили
не се отделям (to от)
HANG on to your job не оставяй/не си напускай работата, не давам, не изпускам, държа здраво, не отстъпвам, не се отказвам от, упорствувам, постоянствувам, продължавам (работа и пр.), трая, продължавам (за болеет и пр.), разг. чакам, почаквам (и на телефона), оставам
sl. прехвърлям, лепвам (вина и пр.) (to на)
hang out закачам (така, че да виси навън), закачам (обявление, плакат и пр.)
to HANG out flags спускам знамена (от прозорците на къщите), вися навън, подавам се, изплезвам (език), вися (за език на куче и пр.)
надвесвам се (out of a window от прозорец)
вися, надвиснал съм (over над) (за скали и пр.), издържам. удържам, задържам се, стигам, достатъчен съм (за запаси и пр.)
sl. живея (някъде), навъртам се, често посещавам
ам. sl. шляя се, пошляйвам се
настоявам (for на, за)
hang over вися, надвиснал съм над (за облаци, дървета, скали и пр.), накачвам (трофеи и пр.), прен. надвиснал съм над, застрашавам, предстоя, бивам отложен, ам. останал/запазен съм (от постари времена), още съществувам
hang together не се отделяме един от друг, поддържаме се, сътрудничим си, схождаме си, съответствуваме си (за твърдения), логичен/правдоподобен съм, крепя се, държа се (за стара вещ)
hang up закачам, окачвам
to HANG up one's hat (in another's house) разполагам се, правя арменска визита, прекъсвам/свършвам телефонен разговор
to HANG up on someone разг. прекъсвам телефонен разговор с някого, прекъсвам, забавям, отлагам
to be hung up for something забавен съм по/поради липса на нещо, спирам, задържам
pass мор. засядам (за кораб), сп. постигам, поставям (рекорд)
hang upon hang on
II. 1. начин, по който стои/пада дреха и пр
2. склон, скат
3. устройство, начин на работа, чалъм, цака
4. смисъл, значение, тенденция
to get the HANG of разг. разбирам чалъма/хващам цаката на, разбирам смисъла на, виждам накъде бие
when you have got the HANG of things когато се ориентираш
5. забавяне на движение и пр

hangar ['hænga:]
n хангар

hangdog ['hæŋdɔg]
1. подлец, долен човек
2. attr гузен, виновен, засрамен (за вид, израз)

hanger ['hæŋə]
1. закачалка (за дрехи, на дреха)
2. чепгел, ченгелче (на буква), кука, халка, тех. ухо, стр. рама
3. мор. кортик
4. гора на стръмен склон
5. ам. ковъорче

hanger-on ['hæŋər'ɔn]
1. разг. хрантутник, паразит
2. службогонец
3. привърженик

hangfire ['hæŋfaiə]
n забавяне на изстрел, засечка

hanging ['həŋiŋ]
I. 1. висящ (за мост, лампа, стълба, градина и пр.), наклонен
HANGING cupboard шкаф, закачен на стената
2. за закачане
HANGING wardrobe гардероб за закачане на дрехи
3. който води до смъртно наказание, строг, жесток (за съдия)
it's a HANGING matter за такова нещо обесват, разг. това е сериозна работа
II. 1. закачане, окачане, накачано, накичванс, украсяване
2. обесване
3. р1 драперии, пердета, гоблени
4. ам. склон, нанадолнище

hanging committee ['hæŋiŋkə,miti]
n комисия, която подбира картини за изложба

hanging indentions ['hæŋiŋin'denʃn]
n печ. абзац, на който първият ред е издаден напред

hanging paragraph ['hæŋiŋin'pærəgra:f]
n печ. абзац, на който първият ред е издаден напред

hangman ['hæŋmən]
n (pl-men) палач

hangnail ['hæŋneil]
вж. agnail

hang-out ['hæŋaut]
n ам. свърталище (и на престъпници), вертеп

hangover ['hæŋ,ouvə]
1. останка (от миналото), преживелица
2. sl. махмурлук, неразположение (след пиянство и пр.)

hang-up ['hæŋ,ʌp]
1. n sl. затруднение, задръжка
2. натрапчива мисъл, мания

hank [hæŋk]
1. чиле, гранка (прежда и пр.)
2. мор. халка (за закрепване на платната)

hanker ['hæŋkə]
v жадувам, копнея (for, after)
мечтая, въздишам (за непостижимото, забраненото) (after)

hankering ['hæŋkəriŋ]
n копнеж, жажда, стремеж
to have a HANKERING for/after something копнея/въздишам по/за нещо

hankie ам. hanky

hanky ['hæŋki]
разг. handkerchief

hanky'panky ['hæŋki,pæŋki]
n разг. измама, шмекерия, шарлатания, фокуси

Hanoverian [,hænou'viəriən]
I. 1. хановерски
2. ист. на Хановерската династия в Англия (от 1714 до 1901 г.)
II. 1. жител на гр. Хановер
2. поддръжник на тази династия

hansard ['hænsəd]
n протоколите на заседанията на английския парламент

hansardize ['hænsədaiz]
v цитирам (на депутат) негови собствени предишни изказванпя (от официалния отчет), доказвам (някому), че по-рано е застъпвал различно становище

hanse [hæns]
1. n ист. цех, еснаф
the HANSE Ханзата
2. встъпителна вноска в цех/еснаф

hanseatic [,hænsi'ætik]
a ист. на Ханзата

Hansel ['hænsl]
вж. handsel

hansom ['hænsm]
n ост. вид файтон с две колела и място за кочияша зад пътниците

hansom cab ['hænsmkæb]
вж. hansom

hap [hæp]
I. 1. (добър) случай, щастлива случайност, късмет, случка, случайност
2. съдба, орисия
II. 1. пристигам/идвам случайно
2. случва се така, че, случайно правя (нещо)
случайно попадам (on на)

hapax legomenon ['hæpæksle'gaɔminɔn]
n гр. дума/форма, засвидетелствувана само веднъж

ha'penceha ['heipəns]
вж. halfpenny

ha'penny ['heipni]
вж. halfpenny

haphazard [hæp'hæzəd]
I. a случаен
in a HAPHAZARD way наслуки
II. n чиста случайност
at/by HAPHAZARD наслуки
III. adv както дойде, как да е

haphazardly [hæp'hæzədli]
вж. haphazard

hapless ['hæplis]
a ост. нещастен, злочест, злополучен

haplology [hæp'lɔlədʒi]
n ез. хаплология

haply ['hæpli]
adv ост. случайно, може би

ha'p'orth вж. halfpennyworth

happen ['hæpn]
1. случва се, става (to с)
how does it HAPPEN that... как така
2. с in случайно..., случи се (така), че...
I HAPPENed to be there случайно бях там, случих се там
happen along разг. идвам случайно
happen in отбивам се случайно
happen on/upon попадам/натъквам се на, срещам случайно

happening ['hæpniŋ]
1. случка, събитие
2. вълнуващо неочаквано събитие
3. sl. театр, хепенинг

happily ['hæpili]
1. щастливо
2. за щастие, случайно
3. уместно, успешно, добре, на място

happiness ['hæpinis]
n щастие

happy ['hæpi]
1. щастлив, честит, доволен, радостен, с късмет
HAPPY birthday честит рожден ден
to be HAPPY to щастлив съм/радвам се да
I'm not very HAPPY about it това не ме радва особено
he was HAPPY in having a good job той имаше късмет/щастието да има хубава работа
as HAPPY as the day is long напълно щастлив
2. уместен, на място, добре подбран, сполучлив
HAPPY thought/idea добра/отлична идея
3. sl. пийнал

happy-go-lucky [,hæpigou'lʌki]
a attr безгрижен, безотговорен
in a HAPPY-GO-LUCKY way/fashion както дойде, без ред, безгрижно

hara-kiri [,hærə'kiri]
n яп. харакири

harangue [hə'ræŋ]
I. n мод. публична реч, пламенна високопарна реч, тирада, словоизлияние
II. v говоря на (тълпа и пр.), произнасям дълга, високопарна реч/тирада, правя словоизлияния

harass ['hærəs]
1. измъчвам, тормозя, безпокоя, дразня, не оставям на мира
2. воен. безпокоя/изтощавам с постоянни нападения

harassing ['hærasiŋ]
I. a мъчителен, дразнещ, тормозещ
II. n harassment

harassment ['hærəsmənt]
1. измъчване, безпокоене, тревожено, дразнено, задавано
2. безпокойство, тревога, обърканост, нещастие

harbinger ['ha:bindʒə]
I. 1. предвестник
2. ост. квартирмайстор
II. v предвестявам

harbor 1. n пристанище, убежище, подслон
2. v подслонявам се, тая (чувство), укривам

harbour ['ha:bə]
I. 1. пристанище
2. подслон, убежище
II. 1. мор. стоя на/пускам котва (в пристанище)
2. приютявам, подслонявам, давам подслон на, крия, укривам
3. тая, питая (обик. лоши чувства)
4. лов. проследявам дивеч до леговището му, скривам се/крия се в леговището си

harbourage ['ha:bəridʒ]
n убежище, подслон, място за хвърляне на котва

harbour-dues ['ha:bədju:z]
n pl такса за престой в пристанище

harbourer ['ha:bərə]
1. човек, който дава подслон/убежище (на престъпници)
2. човек, който таи лоши чувства/замисли
3. лов. слуга, кучкар, който проследява дивеча

harbour-master ['ha:bə,ma:stə]
n началник на пристанище

harbour-seal ['ha:bəsi:l]
n вид дребен тюлен (в Атлантическия океан) (Phoca vitulina)

harbour-station ['ha:bə,steiʃn]
n морска гара

hard [ha:d]
I. 1. твърд, корав, втвърден
to become/get HARD втвърдявам се
2. здрав, як, кален
3. тежък, силен (за удар и пр.), труден, тежък, мъчен, усилен (за работа, времена и пр.), тежък, неотстъпчив (за харак тер)
this book is HARD reading тази книга мъчно се чете/е тежка
HARD case тежък случай (и прен.), закоравял престъпник
to learn something the HARD way научавам нещо без чужда помощ/от личен опит, изпитвам нещо на собствения си гръб
4. усърден, упорит, неуморен (за работник)
5. суров, строг, корав, безмилостен, безжалостен, неумолим, жесток
to be as HARD as flint сърцето ми е от камък, непреклонен/неотстъпчив съм
to be HARD on someone строг/безмилостен/взискателен съм към някого, съдя някого много строго
HARD fact жесток/груб/брутален/неоспорим факт
HARD look/expression студен/суров/изпитателен поглед/изражение
HARD feeling (s) озлобление, огорчеиме, неприязън
HARD words прен. тежки думи
HARD and fast строг, неотмeнен (за правило), строг (за разлика, дисциплина)
6. суров (за климат, сезон и пр.)
7. твърд, варовит (за вода)
8. рязък, ярък, крешящ (за цвят), рязък, остър, груб, металичен (за звук), рязко очертан (за сенки)
9. силен, спиртен (за питие)
10. фон. твърд, беззвучен
11. физ. проникващ (за радиация)
12. много вреден и водещ към пристрастяване (за наркотично средство)
13. висок, устойчив (за цена), стабилен, здрав, твърд (за валута)
HARD cash пари в брой. сухи пари, ам. звонкови пари
14. фот. контрастен
15. текст, камгарен
16. окончателен, твърд (за споразумение и пр.), сигурен, потвърден (за новини, данни и пр.)
good HARD sense здрав разум
17. хим. бавно разлагащ се, устойчив
to be HARD on one's clothes бързо износвам дрехите си
II. 1. твърдо, кораво
it froze HARD last night снощи имаше голям мраз, снощи земята съвсем замръзна
2. силно, енергично, с все сила, усилено, усърдно, много, без мярка
to be HARD at work работя усилено
to be HARD at it работя здравата
to swear HARD ругая грубо
3. мъчно, трудно, тежко, болезнено, с мъка, мъчително
it will go HARD with him няма да му бъде леко, ще има да пати
it comes/bears HARD on him тежко е за него, това е голям удар за него
to be HARD pressed/pushed/put to it, to have it HARD в (голямо) затруднение съм, в трудно/тежко положение съм
to he HARD up (for money) нямам никакви пари, на голям зор съм за пари
to be HARD up for an excuse/for something to do чудя се как да намеря извинение/какво да правя/как да си намеря занимание
to be HARD up for friends нямам приятели
HARD boought experience прен. скъпо платен опит, опит, който ми струва много
4. строго, изпитателно
5. наблизо, по петите, непосредствено
HARD by съвсем (на) близо
to run someone HARD, to be HARD upon someone по петите съм на някого
to follow HARD (up) on/after/behind идвам непосредствено след, следвам непосредствено
to be HARD upou sixty наближавам шестдесетте
it was HARD on eleven беше почти/наближаваше 11 часа
III. 1. бряг, подходящ за слизане от кораб
2. разг. каторжна работа (и HARD labour)
3. sl. ерекция

hardback ['ha:dbæk]
n, a (книга с) твърда корица

hardbake ['ha:dbeik]
n карамел с бадеми

hard-baked ['ha:d'beikt]
1. препечен
2. прен. груб, закоравял

hard-bitten [,ha:d'bitn]
1. упорит/издръжлив в борба, прен. излечен, кален
2. който захапва здраво (за куче)

hardboard ['ha:dbɔ:d]
n талашит

hard-boiled [,ha:d'bɔиld]
1. твърдо сварен (за яйце)
2. груб, закоравял, упорит, практичен, трезв

hardbound [,ha:d'baund]
вж. hardback

hardcoal ['ha:dkoul]
n антрацит

hard copy [,ha:d'kɔpi]
1. n. документ, изваден на микрофилм и пр

hard-core ['ha:d'kɔ:]
I. 1. твърд. упорит, твърде консервативен
2. ам. икономически слаб, неквалифициран, постоянно безработен
3. ам. вулгарно изобразен
II. 1. твърда настилка (на шосе, под паважа)
2. прен. ядро (на съпротива и пр.), консервативни и упорити елементи (в партия и пр.)

hard court ['ha:dkɔ:t]
n тенискорт с твърда настилка

hardcover ['ha:d,kʌvə]
вж. hardback

hard-earned [,ha:d'ə:nd]
a спечелен с мъка/труд

harden ['ha:dn]
1. втвърдявам (се), затвърдявам (се), ставам твърд/корав
2. закалявам (се) (и метал), заякчавам
reft калявам се, заяквам
3. закоравявам, ставам нечувствителен/груб, карам да закоравее/загрубее, ставам жесток, ожесточавам се, загрубявам
HARDENed offender закоравял престъпник
to HARDEN one's heart не изпитвам вече милост, ожесточавам се, затварям сърцето си
4. ставам груб/рязък (за глас), добивам студен израз (за лице)
5. търг. стабилизирам се, покачвам се (за цени и пр.)
6. засилвам се (за съпротива и пр.), определям се, оформям се (за мнение и пр.)
7. правя (растение) по-студоустойчиво (с off)

hard-faced a суров, безжалостен

hard-favoured [,ha:d'feivəd]
a с груби/остри/сурови/некрасиви черти на лицето

hard-featured [,ha:d'fi:tʃəd]
a с груби/остри/сурови/некрасиви черти на лицето

hard-fisted [,ha:d'fistid]
1. със здрави ръце/юмруци
2. свидлив, стиснат

hard food ['ha:dfu:d]
n зоб

hard-fought [,ha:d'fɔ:t]
a много оспорван

hard goods ['ha:dgudz]
ам. durable

hard-got [,ha:d'gɔt]
a спечелен с мъка/труд

hard-grained [,ha:d'greind]
1. с твърда дървесина
2. строг, суров, груб (за човек)

hard-handed [,ha:d'hændid]
1. със загрубели ръце
2. строг, със здрава/желязна ръка

hard hat ['ha:d'hæt]
1. бомбе
2. (предпазна) каска на строителни работници и пр
3. ам. строителен работник
4. реакционер, ам. шовинист

hard-head ['ha:dhed]
1. knapweed
2. menhaden, gurnard
3. практичен трезв човек
4. aм. глупак, дръвник

hard-headed [,ha:d'hedid]
1. практичен, трезв, здравомислещ
2. прен. дебелоглав, упорит

hard-hearted [,ha:d'ha:tid]
a коравосърдечен

hard-hit [,ha:d'hit]
1. прен. тежко засегнат
2. хлътнал, много влюбен

hard-hitting [,ha:d'hitiŋ]
a остър (за статия и пр.)

hardihood ['ha:dihud]
1. смелост, решителност
2. дързост, наглост

hardily a смело

hardiness ['ha:dinis]
1. якост, каленост. здравина, издръжливост
2. hardihood

hard labour [,ha:d'leibə]
n каторжна работа

hard landing ['ha:d'lændiŋ]
n твърдо кацане, разбиване (на космически кораб)

hard line ['ha:d'lain]
1. твърда линия/политика
2. attr твърд, неотстъпчив

hard liner [,ha:d'lainə]
n поддръжник на твърда политика

hardly ['ha:dli]
1. едва, едва-що, едва ли
he had HARDLY gone out/HARDLY had he gone out when... едва-що беше излязъл и/когато...
you'll HARDLY believe it няма да повярвате
HARDLY ever/anything почти никога/нищо
2. жестоко, сурово, грубо, лошо, зле
3. с мъка, усилие

hard-mouthed [,ha:d'mauðd]
1. който мъчно се управлява с юзда (за кон)
2. неподатлив, упорит
3. устат

hardness ['ha:dnis]
1. твърдост, коравина
2. якост, здравина, издръжливост
3. сила (на удар и пр.)
4. трудност
5. усърдие, упоритост, неуморимост
6. суровост, строгост, неотстъпчивост, жестокост. безмилостност, нечувствителност
7. суровост (на климат)
8. твърдост, варовитост (на вода)
9. яркост (на цвят), фот. фокус/рязкост на изображение, острота, рязкост (на звук)
10. твърдост, устойчивост (на цена), стабилност (на валута)
11. физ. сила (на лъчение)

hard-nose [,ha:d'nouz]
1. упорит
2. hard-beaded

hard-nosed [,ha:d'nouzd]
вж. hard-nose

hard palate ['ha:d,pælət]
n анат. твърдо небце

hardpan ['ha:dpæn]
1. геол. втвърден хумус
2. прен. същина, основен принцип/черта
3. най-ниско ниво

hard-pressed [,ha:d'prest,-'puʃt,-put]
a затруднен, в затруднение
to be hard-pressed for time не ми стига време (да направя нещд. за нещо)
to be hard-put to it (to do something) много трудно ми e (да направя нещо)

hard-pushed [,ha:d'puʃt]
вж. hard-pressed

hard-put [,ha:dput]
вж. hard-pressed

hard rubber ['ha:d,rʌbə]
n ебонит

hard sell ['ha:dsel]
n (продажба на стоки чрез) усилена реклама

hard set ['ha:d'set]
1. втвърден (за цимент и пр.)
2. решен, упорит, твърд
3. гладен, изгладнял
4. в затруднение
HARD SET smile застинала усмивка

hardshell ['ha:dʃel]
a упорит, закоровял

hardship ['ha:dʃip]
n трудност, затруднение, изпитание, беда, нужда, лишение, страдание

hard shoulder ['ha:d,ʃouldə]
n авт. банкет (на шосе)

hard-spun ['ha:d'spʌn]
a пресукан (за прежда)

hard-surface [,ha:d'sə:fis]
v ам. павирам

hard swearing ['ha:d,swɛəriŋ]
n лъжлива клетва, лъжесвидетелствуване

hardtack ['ha:dtack]
n мор. сухар

hard-tempered a кален

hard top ['ha:dtop]
n авт. затворена кола (без повдижен покрив)

hard-to-reach a мъчно достъпен

hardware ['ha:wɛə]
1. железария, железарски и кухненски (метални) изделия
2. изч. тех. апаратура
3. техническо обезпечаване, оръдия

hard-wearing ['ha:d'wɛəriŋ]
a траен, здрав (за плат и пр.)

hard-won ['ha:d'wʌn]
a спечелен с мъка/труд

hardwood ['ha:dwud]
n твърда дървесина

hardworking ['ha:d,wə:kiŋ]
a работен, трудолюбив

hardy ['ha:di]
1. смел, решителен, дързък, безразсъден
2. дързък. нахален
3. издръжлив, устойчив (и за растения), жилав, кален

hare [hɛə]
I. n заек
to start a HARE подгонвам заек, прен. повдигам страничен въпрос, отвличам вниманието от главния въпрос
first catch your HARE най-напред хвани рибата, че тогава пържи лука
to hold/run with the HARE and run/hunt with the hounds и на заека беж, и на кучето дръж
HARE and hounds вид крос, при който двама бегачи тичат напред и пускат след себе си листчета хартия
the HARE and the tortoise постоянството надвива дарбата
II. v разг. тичам бързо (като заек)
to HARE off, to HARE it плюя си на петите
HARE off after him! изтичай подире му!

harebell ['hɛəbеl]
n бот. вид камбанка/звънче (Campanula rotundifolia)

hare-brained ['hɛəbreind]
a вятърничав, лекомислен

hareem вж. harem

harelip [,hɛəlip]
n мед. заешка уста

harem ['ha:ri:m]
n харем

hare's ear ['hɛəziə]
n бот. урока (Bupleurum)

hare's foot ['hɛəzfut]
1. n бот. вид детелина (Trifolium arvense)
2. вид балсово дърво (Ochroma lagopus)

haricot ['hærikou]
1. бот. фасул, боб (Phaseolus vulgaris) (и HARICOT bean)
2. вид агнешка яхния с фасул и пр

hark [ha:k]
v слушам, ослушвам се (to)
HARK at him я го чуй какво приказва
hark after спускам се да гоня
hark away обик. imp. дръж! тичай! (към кучета)
hark back връщам се назад, за да търся следа (за куче), викам (кучета) да се върнат, връщам се на някакъв въпрос
hark forward/off hark away
HARK!
int слушай! я!

harken вж. hearken

harl [ha:l]
1. ленена/конопена нишка
2. ресничка на перо

harle вж. harl

harlequin ['ha:likwin]
I. 1. клоун, шут, палячо, арлекин
2. ам. пъстър десен (на плат и пр.), шарения
II. a пъстър, шарен

harlequinade [,ha:likwi'neid]
1. арлекинада
2. палячовщина, груба шега

harley street ['ha:listri:t]
n улица в Лондон, на която се намират кабинетите на много известии лекари, прен. лекарското съсловие

harlot ['hа:lət]
n ост. проститутка, блудница

harlotry ['ha:lətri]
1. проституция, проститутско държание, блудство, разврат
2. ост. мошеничество
3. ост. проститутка

harm [ha:m]
I. n вреда, пакост, зло
to do HARM to someone причинявам някому зло/вреда, навреждам някому
no HARM done никой не е пocтpaдaл, нищо лошо не е станало
there is no HARM in doing it няма вреда, ако го направиш/от това
there is no HARM in him не е лош човек
I meant/thought no HARM нямах лоши намерения, не исках да кажа нищо лошо
out of HARM's way в безопасност, където не може да стане пакост
to keep out of HARM's way не рискувам, гледам да не пострадам
II. v причинявам вреда на, вредя/навреждам на, увреждам
he will not HARM for a little hard work нищо няма да му стане, ако поработи малко

harmattan [ha:'mætən,ha:mə'tæn]
n сух пустинен вятър, смесен с пясък

harmful ['ha:mful]
a вреден, пакостен

harmless ['ha:mlis]
1. безвреден, невинен (u за лекарство)
2. безобиден, кротък
3. невредим

harmonic [ha:'mɔnik]
I. a муз., мaт. хармоничен, хармонически, съзвучен, съглауван, равномерен, последователен
II. 1. муз. обертон
2. мат. физ. хармонична функция

harmonica [ha:'mɔnikə]
1. n муз. гласкорд
2. устна хармоника

harmonics [ha:'mɔniks]
1. физ. хармоника (като предмет)
2. муз. флажолет, тон на струнен инструмент, наподобяващ звук на флейта

harmonious [ha:'mounjəs]
1. хармоничен, съзвучен, мелодичен, звучен
2. с хармоничии пропорции/структура, строен, добре изграден
3. (за) дружен, единен, съгласен

harmonist ['ha:mənist]
1. муз. специалист по хармония, майстор на хармонията
2. човек, който съгласува няколко версии на един и същ (библейски) разказ

harmonium [ha:'mounjəm]
n муз. хармониум

harmonization [,ha:mənai'zeiʃn]
1. муз. хармонизиране, хармонизация
2. съгласуване

harmonize ['ha:mənaiz]
1. муз. хармонизирам, аранжирам
2. привеждам в хар. мония, съгласувам (се)
подхождам си, хармонирам (with)
3. пея/свиря в хармония/съзвучие

harmony ['ha:məni]
1. хармония, съзвучие
2. муз. хармония (и като предмет)
3. съгласие, хармония
to be in HARMONY with хармонирам/в съгласие съм с

harness ['ha:nis]
I. 1. сбруя, хамут, амуниция (на впрегатно животно)
to work/run in double HARNESS прен. женен съм, омъжена съм, работа в тясно сътрудничество
in HARNESS прен. на работа, на поста си
to die in HARNESS умирам на поста си
to get back into HARNESS отново се впрягам в работа
2. колан (и), ремъци (на куче, на парашутист, за връзване на бебе, на седалка в самолет и пр.)
3. ист. доспехи, броня
4. текст. нищелка, ремиза
II. 1. запрягам, впрягам
2. прен. обуздавам, впрягам (водна сила и пр.)
3. ист. обличам в броня/доспехи

harness-cask ['ha:niska:sk]
n мор. каче за солено месо

harness-maker ['ha:nis,meikə]
n сарач

harness racing ['ha:nis,reisiŋ]
n надбягване с едноместни двуколки

harp [ha:p]
I. n муз. арфа
II. 1. свиря на арфа
2. прен. опявам, бая си, повтарям непрекъснато
to HARP on one/the same string повтарям все едко и съцо нещо, едно си баба знае, едно си бае

harp-antenna n рад. веерна антена

harper ['ha:pə,'ha:pist]
n арфист

harpoon [ha:'pu:n]
I. n харпун
II. v удрям/убивам с харпун

harpooner [ha:'pu:nə]
n харпунер (при лов на китове), китоловец

harpoon-gun [ha:,pu:n'gʌn]
n оръдие за изхвърляне на харпун

harpsichord ['ha:psikɔ:d]
n муз. клавесин

harpy ['ha:pi]
1. n l. мит. харпия
2. прен. грабител, хищник

harquebus ['ha:kwibəs]
n ист. аркебуз

harridan ['hæridən]
n стара вещица, брантия

harrier ['hæriə]
I. 1. куче зайчар, гонче, хрътка
2. pl хайка/гонка за зайци
3. рl група бегачи на крос (и bare and bonds, вж. hare)
II. 1. опустошител, грабител
2. зоол. блатар (Circus)

harrovian [hə'rouvjən]
n възпитаиик на колежа в гр. Хароу

harrow ['hærou]
I. n брана, грапа
under the HARROW в голяма беда/нещастие
II. 1. браносвам, браня (посеви и пр)
2. мъча, измъчвам, терзая

harrowing ['hærouiŋ]
I. 1. мъчителен, сърцераздирателен
2. ост. опустошителен, унищожителен
II. n ост. опустошение, грабеж
the HARROWING of Hell рел. Слизането в ада

harry ['hæri]
1. опустошавам, разрушавам, грабя, ограбвам
2. тормозя, тревожа, мъча
3. aм. принуждавам (някого) да се движи напред непрекъснато

harsh [ha:ʃ]
1. суров, рязък, остър, груб (и за плат), безчувствен, жесток
2. рязък, остър, пронизващ (за звук), дрезгав, сипкав (за глас)
3. ярък, крещящ (за цвят и пр.)
4. тръпчив
5. гол, пуст, див (за местност)

harshen ['ha:ʃn]
v правя/ставам груб/дрезгав, загрубявам

harshness n рязкост, грубост, жестокост

hart [ha:t]
n елен, рогач
HART of ten елен с десет отклонения на всеки рог

hartal ['ha:tl]
n инд. спиране на работа и затваряне на магазините (в знак на протест, траур)

hartebeest ['ha:tibi:st]
n юж. -афр. антилопа от рода Alcelaphus

hartshorn ['ha:tshɔ:n]
1. еленов рог
2. хим. амониев карбонат, амонячна сода

harum-scarum [,hɛərəm'skɛərəm]
а, n безотговорен/лекомислен (човек)

haruspex [hə'rʌspeks]
n (pl-pices) ист. гадател по вътрешностите на убито жертвено животно в древния Рим

harvest ['ha:vist]
I. 1. жътва, прибиране на реколтата
2. реколта, урожай
HARVEST of the sea прен. риба
to get in/win the HARVEST прибирам реколтата
3. прен. резултат, плод
II. 1. жъна, събирам, прибирам (реколта)
2. ам. придобивам, пожънвам, печеля (награда)

harvest-bag ['ha:vistbʌg]
n зоол. ларва на микроскопично паразитно насекомо (Trombidium)

harvest-bug n кърлеж

harvester ['ha:vistə]
1. жътвар
2. жътварска машина, жътварка
coTbiпe HARVESTER тех. комбайн

harvester ant ['ha:vistər,ænt]
n зоол. жетвар (мравка) (Messor barbatus)

harvest festival [,ha:vist'festəvl]
n рел. Благодарствена служба след прибирането на реколтата

harvest-fly ['ha:vistflai]
n ам. щурец

harvest-home [,ha:vist'houm]
1. тържество след прибиране на реколта
2. песен, която се пее по този случай
3. свършване/привършване на жътвата

harvest-louse ['ha:vistlaus]
вж. harvest-bug

harvestman ['ha:vistmən]
1. жътвар
2. зоол. сенокосец (от сем. Phalangidae)

harvest-mite ['ha:vistmait]
вж. harvest-louse

harvest-moon ['ha:vistmu:n]
n пълнолуние преди есенното равноденствие

harvest-mouse ['ha:vistmaus]
n зоол. полска мишка (Micromus minutus)

harvest-tick ['ha:visttik]
вж. harvest-bug

has вж. have

has-been ['hæz,bi:n]
n минала слава/величие (за човек), нещо, което си е изпяло песента

hash [hæʃ]
I. 1. яхния от кайма и зеленчуци, претоплено ядене
2. прен. нещо изтъркано/остаряло, представено в подновен вид, стара песен на нов глас
3. прен. каша, бъркотия
to make a HASH of обърквам, оплесквам, развалям
4. разг. хашиш
II. 1. нарязвам, накълцвам (и с up)
2. прен. оплесквам, обърквам (и с up)
3. to HASH out ам. разг. разисквам

hasheesh вж. hashish

hasher ['hæʃə]
n месомелачка

hashish ['hæʃi:ʃ]
n хашиш

haslets ['heizlits]
n pl дреболии, карантия

hasn't [hæznt]
съкр. от has not

hasp [ha:sp]
I. 1. закопчалка, резе
2. гранка, чиле
II. v закопчавам, заключвам

hassle ['hæls]
n кавга, караница, сборичкване

hassock ['hæsək]
1. туфа трева
2. възглавничка за коленичене

hast [hæst]
ост. вж. have

hastate ['hæsteit]
a бот. копиевиден (за лист и пр.)

haste [heist]
I. 1. бързина, бързане
to make HASTE бързам
to be in great HASTE много бързам
in hot HASTE съвсем бързо/спешно
in HASTE бързо, на бърза ръка, набързо
to make what HASTE one can бързам, колкото мога
2. прибързаност, припряност
more HASTE less speed колкото повече бързаш, толкова по-бавно стигаш
marry in HASTE repent at leisure погов. който набързо се жени, после съжалява
HASTE makes waste погов. бързата кучка слепи ги ражда
II. вж. hasten

hasten ['heisn]
1. бързам, движа се/действувам бързо
побързвам (to с inf)
2. ускорявам (и с up)

hastily a бързо, прибързано, необмислено

hastiness n прибързаност, необмисленост

hasty ['heisti]
1. бърз, набързо направен/извършен
HASTY pudding каша от брашно и мляко, ам. качамак
2. прибързан, необмислен, импровизиран
HASTY glance поглед отгоре-отгоре
I've been too HASTY това беше твърде необмислено от моя страна
3. сприхав, гневлив

hat [hæt]
I. n шапка
HAT in hand смирено, раболепно
to pass/send/take the HAT round, to go round with the HAT събирам волни пожертвувания
to keep something under one's HAT пазя нещо в тайна
bad HAT sl. мошеник
HATs off! шапки долу! HATs off to браво на
my HAT! Боже мой! има си хас! black as one's HAT съвсем черен
to throw one's HAT in the ring участвувам в състезание, кандидатствувам за служба
out of a HAT наслуки, като с магическа пръчка
II. v (-tt-) давам/слагам шапка на

hatband ['hætbænd]
n панделка на шапка

hatbox ['hætbɔks]
n кутия/куфар за шапки

hatch [haetʃ]
I. 1. отвор/капак на под/таван/покрив/палуба, отвор (в стена) между кухня и трапезария, мор. люк
2. тех. шлюз, затвор
down the HATCH sl. в гърлото (при пиене)
under HATCHes мор. под палубата, прен. затворен, поробен, умрял (и погребан), потиснат, мрачен
II. 1. люпя (се), излюпвам (се), мътя (се), измътвам (се)
2. замислям, тайно подготвям
III. 1. люпене, излюпване
2. люпило
IV. 1. защриховам
2. гравирам/инкрустирам с тънки ленти/ивици
V. n щрих

hatcheck ['hætʃek]
a HATCHECK girl гардеробиерка
HATCHECK stand гардероб (в ресторант и пр.)

hatcher ['hætʃə]
1. насадена кокошка, квачка
2. люпилня, инкубатор

hatchery ['hætʃəri]
1. люпилня, инкубатор
2. рибарник, ам. развъдник за малки прасенца

hatchet ['hætʃit]
n брадвичка, секирка, томахавка
to bury the HATCHET сключвам примирие/мир, слагам край на вражда

hatchet-face ['hætʃitfeis]
n продълговато лице с остри черти

hatchet-job ['hætʃitdʒɔb]
1. платено убийство
2. злостни нападки
3. задкулисно деяние

hatchet man ['hætʃitmæn]
1. n ам. разг. платен убиец, терорист
2. безскрупулен журналист, който пише по поръчка
3. прен. маша

hatchling ['hætlliŋ]
n новоизлюпено пиле/рибка

hatchment ['hætʃmənt]
n (ромбовидна) жалейка с герба на покойник

hatchway ['hætʃwei]
n мор. люк, вход/стълбище от палубата към вътрешността на кораба

hate [heit]
I. 1. мразя, ненавиждам
to HATE being/to be bothered мразя да ме безпокоят
2. крайно неприятно ми е, много съжалявам, че трябва (to с inf)
II. 1. омраза, ненавист
2. разг. предмет на омраза

hateful ['heitful]
a омразен, ненавистен, отвратителен

hath [hæθ]
вж. have

hatless ['hætlis]
a без шапка, гологлав

hat-peg ['hætpeg]
n закачалка за шапка

hatpin ['hætpin]
n игла за (дамска) шапка

hatrack ['hætræsk]
n закачалка/полица за шапки

hatred ['heitrid]
n омраза, ненавист

hatstand ['hætstænd]
n закачалка за шапки (и палта)

hatter ['hætə]
n шапкар

hat-trick n спорт. хеттрик

hauberk ['hɔ:bə:k]
n ист. ризница

haugh [hɔ:]
n диал. лъка

haughtiness ['hɔ:tinis]
n надменност, високомерие, горделивост, надутост

haughty ['hɔ:ti]
a надменен, високомерен, горделив, надут

haul [hɔ:l]
I. 1. влача, тегля, дърпам, мъкна, изтеглям (мрежа), мор. буксирам
to HAUL at/upon от горе дърпам/тегля въже
to HAUL down cпyckaM
to HAUL down one's flag/colours прен. предавам се
to HAUL a boat up a beach издърпвам лодка (от морето) на плажа
he was HAULed to parties by his wife жена му все го мъкнеше на гости
2. транспортирам, превозвам, доставям, извършвам рейс
3. мин. извозвам
4. мор. променям посоката си, обръщам се (за вятър, кораб) (и с off)
5. to-off приготвям се да ударя
6. мор. държа (се) срещу вятъра
7. разг. закарвам (в съда), изправям (пред съдия, командир, директор), обвинявам (up)
you'll be HAULed up before the company commander ще се явиш пред ротния за строго мъмрене
II. 1. теглене, изтегляне, дърпане, влачене
2. превозване, превоз (и жп.)
3. превозени стоки
4. улов (на риба), прен. придобивка, печалба, плячка (на крадец)
long/short HAUL доста дълго/кратко време/разстояние

haulage ['hɔ:liдʒ]
1. теглене, влачене, дърпане
2. транспортиране, превозване, извозване, доставяне, подвоз, пренасяне
3. буксиране, теглене
4. стойноет на превоза, навло
5. мин. рудничен извоз

hauler ['hɔ:lə]
1. човек. който тегли/дърпа/влачи
2. извозвач (на въглища и пр.)
3. транспортна фирма
4. моторно превозно средство (за стоки)

haulier ['hɔ:ljə]
1. вж. hauler
2. собственик на транспортна фирма за превоз на стоки

haulm [hɔ:m]
1. стъбло (на растение като фасул, грах)
2. шума, слама

haulyard вж. halyard

haunch [hɔ:ntʃ]
1. бедро, бут, ханш
to squat on one's HAUNCHes прикляквам
2. арх. полусвод

haunch bone ['hə:ntʃboun]
n анат. хълбок

haunt [ho:nt]
I. 1. често посещавам, навестявам. спохождам, наобикалям
2. дружа/общувам с
3. обитавам, витая в (за дух)
the place is HAUNTed (by ghosts) в това място има/витаят духове
4. преследвам (за мисли, мелодия и пр.)
I am HAUNTed by the thought преследва ме мисълта
a sense of tension that HAUNTs his writing напрегната атмосфера/напрежение, което постоянно се среща в книгите му
II. 1. свърталище, убежище, леговище
2. любимо/често посещавано място

haunted ['hɔ:ntid]
a обитаван от духове

haunter ['hɔ:nts]
n редовен посетител

haunting ['hɔ:ntiŋ]
a натрапчив (за мисъл, мелодия и пр.)

hautboy ['oubɔ:]
n муз. обой

hauteur [ou'tə:]
фр. haughtiness

have [hæv]
I. 1. v (had, 2 л. ед. ч. сег. вр. ост. hast, 3 л. ед. ч. has, ост. hath, 2 л. ед. ч. pt ост. hadst) имам, притежавам, държа
the purse has nothing in it няма нищо в портмонето
you HAVE my apologies извинявам се
will you HAVE the goodness/kindness to ще бъдете ли така добър/любезен да
to HAVE responsibility for oтговорен съм за
to HAVE and to hold юр. в собственост и владение (в документи за предавано на имущество)
to HAVE what it takes имам нужните качества/способности
he had me by the throat той ме държеше за гърлото
2. имам, раждам
3. получавам, придобивам
let me HAVE, your keys дай ми ключовете си
let me HAVE an early reply отговори ми бързо
if yon don't take care you will HAVE the police upon you ако не внимаваш, ще имаш разправии с полицията
there was no work to be had нямаше никаква работа, не се намираше никаква работа
it is to be had at the chemist's това се намира по аптеките
to HAVE one's wish fulfilled желанието ми се изпълнява
I had it from my neighbours съседите ми ro казаха, научих се от съседите
4. ям, изяждам, пия, изпивам, вземам
to HAVE breakfast/dinner/supper закусвам/обядвам/вечерям
will you HAVE something to eat/drink? ще хапнете ли/пийнете ли нещо? where do you HAVE your meals? къде се храните
5. с допълнение от глаголно същ. -превежда се със съответния гл.
to HAVE a try опитвам се
to HAVE a wash измивам се
to HAVE a swim (по) плувам
to HAVE a lie down полягам си
6. преживявам, изпитвам, претърпявам, прекарвам (време)
to HAVE an accident претърпявам злополука/катастрофа, катастрофирам
to HAVE a good time прекарвам добре
he had his watch stolen откраднаха му часовника
he never had it so good никога не е бил/не му е било така добре
to let someone HAVE it sl. давам някому да се разбере, удрям някого
he's had it sl. свършено е с него, пропуснал е случай, не е вече туй, което беше, убит е
7. sl. излъгвам, измамвам, изигравам
you've been had излъгали са те
I am not to be had мен не могат ме излъга, не съм вчерашен
8. побеждавам, бия, взимам връх над
you HAVE (got) me there! тук ме хвана натясно! he had him in the first round победи го в първия рунд
9. казвам, твърдя, поддържам (с допълнение it, което не се превежда), as Plato had it както казва Платон
he will HAVE it that той настоява/твърди, че
10. позволявам, допускам
I won't HAVE that няма да допусна подобно нещо, не разрешавам
I'm not having any разг., upон. не, благодаря, без мен, не се хващам на тази въдища
11. карам, накарвам, нареждам
what would you HAVE me do? какво искаш да направя? I had her make a copy накарах я/наредих и да направи препис
I had him dismissed наредих да бъде уволнен
he had me guessing чудех се какво иска да каже той (той ме накара да се чудя)
12. поканвам (да гостува)
we had them to stay with us поканихме ги да ни гостуват, гостуваха ни
to HAVE someone to dinner каня някого на вечеря
13. знам, разбирам, схващам
die has it by heart тя ro знае наизуст
he has only a little French той знае съвсем малко френски
you HAVE me? разбираш ли ме? I HAVE it сетих се, знам
14. давам да ми се направи нещо (рокля и пр.) (с рр)
to HAVE one's hair done правя си фризура (на фризъор)
to HAVE one's hair cut подстригвам се (на бръснар)
15. обладавам (жена)
16. трябва, налага се, нужно е (и HAVE got to с inf)
I HAVE (got) to go to the dentist трябва да отида на зъболекар
you don't HAVE to come не е нужно да идваш
17. като аих при перфектните форми
I HAVE gone ходил съм
I had gone бях отишъл/ходил
I shall HAVE gone ще съм отишъл/ходил
18. за избягване на повторение-не се превежда
you HAVE forgotten your umbrella! -so I HAVE! забравил си си чадъра! -да, наистина
19. I had better/rather вж. better, rather
to HAVE to do with занимавам се с, имам работа/нещо общо с
the story has to do with real people разказът се занимава с/е за истински хора
the size of the brain has nothing to do with intelligence големината на мозъка няма нищо общо с интелигентността
let's HAVE it over and done with да свършим с/ликвидираме този въпрос
have around поканвам (и с over, round)
have at налагам, нахвърлям се върху
have away
to HAVE it away sl. имам тайна полова връзка (with с)
have back получавам обратно, връща ми се, приемам обратно/пак
have down смъквам, свалям, повалям, поканвам (във вилата си) в провинцията, извиквам (някого), за да го смъмря
have in повиквам, поканвам (лекар, гост), имам (майстори и пр.) вкъщи
to HAVE it in for someone имам зъб на някого
II. 1. заможен човек
the HAVEs and HAVE-nots разг. богатите и бедните
2. sl. мошеничество, измама

havelock ['hævlɔk]
n тънък плат прикрепен към (военна) шапка за защита на врата срещу слънцето

haven ['heivn]
I. 1. пристанище
2. прен. убежище
II. v приютявам

haven't ['hævnt]
съкр. от have not

haver ['heivə]
v шотл. дърдоря, бръщолевя, плямпам

havers ['heivəz]
n pl глупости

haversack ['hævəsæk]
1. воен. сухарна торба
2. раница

having ['hæviŋ]
I. a алчен
II. 1. имане, притежаване
2. pl собственост, имущество

havoc ['hævək]
I. 1. опустошение, разрушение, поразии
2. бъркотия, безредие, безпорядък
II. v разрушавам, опустошавам

haw [hɔ:]
I. 1. глогин (к) а
2. глог
II. int хм (при колебание в говора)
III. v хъкам, запъвам се (при говор)
IV. int вик към коне за обръщане/завиване наляво
V. v обръщам (се) /завивам наляво
VI. 1. трети клепач (у птици)
2. обик. рl възпаление на вътрешната очна ципа (у коне, кучета)

Hawaiian [hə'waiiən]
I. a хавайски
II. 1. хаваец, хавайка
2. хавайски език

hawfinch ['hɔ:fmtʃ]
n зоол. черешарка (Coccothraustes coccothraustes)

haw-haw ['hɔ:hɔ:]
вж. ha-ha

hawk [hɔ:k]
I. n l. зоол. ястреб (Accipiter)
2. прен. хищник, акула, човек с много остро зрение
to know a HAWK from a handsaw прен. не съм толкова прост
II. 1. ходя на лов със соколи
2. връхлитам, налитам, спускам се (on, at)
III. v изкашлям се
IV. n изкашляне
V. 1. върша амбулантна търговия, амбулантен търговец съм
2. разнасям, разпространявам (новини и пр.) (about)
VI. n стр. мастар, маламажка

hawker ['hɔ:kə]
I. n ловец със соколи
II. n уличен продавач, амбулантен търговец

hawk-eyed ['hɔ:kaid]
1. с орлов поглед
2. бдителен

hawking ['hɔ:lkiŋ]
n лов със соколи

hawkish ['hɔ:lkiʃ]
a като ястреб

hawk-moth ['hɔ:kmɔθ]
n зоол. вечерница (пеперуда) (от сем. Sphingidae)

hawk-nosed ['hɔ:rknouzd]
a с орлов нос

hawk-owl ['hɔ:lkaul]
n зоол. Ястребова кукумявка (Sumia ulula)

hawk's-bill ['hɔ:ksbil]
n зоол. вид морска костенурка (Eretmochelys imbricata)

hawkweed ['hɔ:kwi:d]
n бот. миши уши и други подобии растения от рода Hieraciuni

hawse [hɔ:z]
1. n мор. нос на кораб с клюзи
2. hawsehole
n мор. дупка на кораб, през която минава въже

hawse-hole ['hɔ:zhoul]
n мор. клюз

hawser ['hɔ:zə]
n мор. буксирно котвено въже

hawser-laid ['hɔ:zəleid]
a мор. съставен от три усукани въжета

hawthorn ['hɔ:θɔ:n]
n бот. глог (ина) (храст) (Crataegus)

hay [hei]
I. 1. сено
to make HAY кося и пластя трева
to put under HAY оставям за/като ливада
2. ам. sl. легло
3. ам. награда
4. ам. малка сума пари
to make HAY while the sun shines желязото се кове, докато е горещо
between HAY and grass в юношеска възраст, ни риба, ни рак
to make HAY of обърквам, разхвърлям, прен. оплесквам
to roll in the HAY разг. правя любов
II. 1. кося и суша (трева)
2. давам сено на (добитък)
3. използувам като ливада
III. n старинен селски танц, хоро

hay-box ['heibɔks]
n готв. сандък (натъпкан със сено), използуван като термофорен казан

haycock ['heikɔk]
n купа/навиляк сено

hay fever ['hei,fi:və]
n мед. сенна треска/хрема

hayfield ['heifi:ld]
n ливада

hay-fork ['heifɔ:k]
n вила за сено

haying season ['hei:ŋ,si:zn]
n коситба, сенокос

hay-knife ['heinaif]
n широк нож за рязане на сено от купа

hayloft ['heilɔft]
n плевник, плевня, сеновал (над обор)

haymaker ['hei,meikə]
1. косач
2. пластач
3. тех. се нообръщачка
4. сn. sl. зашеметяващ удар, нокаут (при бокс)
5. рl. селски танц

haymaking ['hei,meikiŋ]
n сенокос, коситба
HAYMAKING season коситба

haymow ['heimau]
n купа сено

hayrack ['heiræk]
1. скара, върху която се поставя/трупа сено
2. ритла
3. каруца с ритли

hayrick ['heirik]
n купа сено

hayseed ['heisi:d]
1. трина, отронено семе и плява от сено
2. разг. селянин, селяндур

haystack ['heistæk]
вж. hayrick

Hayward ['heiwɔ:d]
n ост. полски пазач, поляк, пъдар

haywire ['hei,waiə]
I. n тел за привързване на бали сено
II. 1. скърпен, небрежно/лошо направен
2. повреден
3. sl. объркан, заплетен, полудял
to go HAYWIRE побърквам се
III. adv sl. накриво, не наред

hazard ['hæzəd]
I. 1. шанс, случай, случайност
at HAZARD ост. наслука
to make a HAZARD ост. правя догадки
2. риск, опасност
at all HAZARDs на всяка цена, каквото ще да става
to run the HAZARD of поемам риска/рискувам да
3. хазартна игра, комар
4. тенис диагонална/подавателна страна (на игрището)
5. голф неудобство на терена
II. 1. рискувам, поставям на карта
2. Осмелявам се, решавам се (с ger)
to HAZARD a guess осмелявам се да изкажа предположение

hazardous ['hæzədəs]
a рискован, опасен

haze [heiz]
I. 1. лека мъгла, омара, мараня
2. мътност (на течност)
3. прен. неяснота, замъгленост, неопределеност
II. v замъглявам (се)
III. 1. тормозя с шеги/подигравки, занасям. полигравам се с
2. мор. тормозя/претоварвам с работа

hazel [heizl]
I. 1. бот. леска (Corylus)
2. лешник
3. лешников/светлокафяв цвят
II. 1. лесков, направен от леска
2. лешников (за цвят)

hazel-grouse ['heizlgraus]
вж. grouse

hazel-hen ['heizlhen]
вж. grouse

hazelnut ['heizlnʌt]
n лешник

hazel-wood n лещак

haziness ['heizinis]
1. мъглявост
2. неясност

hazy ['heizi]
1. мъглив, замъглен
2. неясен, смътен

h-bomb n водородна бомба

he [hi:]
I. pron pers той
HE who/that този, който
it is HE/разг. him това e той
if I were HE/разг. him ако бях на негово място
II. 1. мъж, мъжкар, самец
the HEs and the shes мъжете и жените
it's a HE мъж/момче e (за новородено)
2. attr мъжки
HE-goat пръч, козел

head [hed]
I. 1. глава, прен. човек, глава
from HEAD to foot от глава (та) до пети (те)
taller by a HEAD c една глава по-висок
per HEAD на човек/глава
to turn HEAD over heels обръщам се презглава
he stands HEAD and shoulders above her прен. той стой много по-високо от нея/далеч я превъзхожда
to show oneself HEAD показвам се, появявам се
to talk someone's HEAD off проглушавам ушите на/уморявам някого с приказки
to lose one's HEAD бивам обезглавен, прен. обърквам се, шашардисвам се, загубвам и ума, и дума
to keep/hold one's HEAD above water държа си главата над водата, прен. свързвам двата края, нямам дългове
King's/Queen's HEAD пощенска марка с лика на краля/кралицата
2. (рl без изменение) глава добитък
twenty HEAD of cattle двадесет глави добитък
large HEAD of game много дивеч
3. прен. ум, разсъдък, способности, талант, разг. акъл
he has a good HEAD on his shoulders сече му акълът, умен човек e
to have no HEAD for mathematics не ме бива по/мъчно усвоявам математиката
to have a HEAD like a sieve забравям всичко, не мога да помня
to put something into someone's HEAD внушавам/давам някому идея за нещо
to put something out of someone's HEAD карам някого да забрави нещо
to put something out of one's HEAD преставам да мисля за нещо, избивам си нещо от главата
to get a swelled/aм. big. HEAD навирвам нос, придавам си важност, важнича, големея се
to have a HEAD (on one) имам главоболие, боли ме главата (и от пиянство), акъллия съм
of one's own HEAD самостоятелно, на своя глава
to reckon in one's HEAD смятам наум
he has got/taken it into his HEAD to/that наумил си e да, внушил си e, че
his name has got out of my HEAD забравил съм му името
to talk over/above another's HEAD/the HEAD s of others/one's audience говоря неразбираемо за слушателите си/на твърде труден за слушателите си език
to keep one's HEAD запазвам самообладание
to go off one's HEAD полудявам
to be off/out of one's HEAD луд/полудял съм
4. началник, шеф, ръководител, вожд, главатар, глава (на семейство), директор (и на училище)
HEAD of state държавен глава
5. предна част, глава, нос (на кораб), главичка (на гвоздей и пр.), острие (на брадва и пр.), чело (на чук), воен. заряд (на граната, торпедо), метал. леяк, мъртва глава
6. предно/първо място
at the HEAD of начело на
to take the HEAD of the table сядам на председателското място (на масата)
7. връх, горна част (на страница и пр.), горен край (на езеро)
to stand something on its HEAD поставям нещо с главата надолу
8. извор
9. геогр. нос
10. жило, връх (на цирей)
11. пяна, яка (на бира)
12. рубрика, отдел (във вестник), заглавие, точка, категория, новина, кратко съобшение (по радиото, телевизията)
under separate HEADs отделно. под отделни заглавия
13. ези, лицева страна на монета
HEADs or tails ези-тура
14. тех. височина на/напор, налягане
15. стр. ригел, горна греда на рамка за врата/прозорец, арх. капител
16. тех. глава (на магнетофон)
17. (опъната) кожа (на барабан), място за ключовете, главичка, охлюв (на цигулка)
18. бот. съцветие, главичка, глава
HEAD of cabbage зелка
HEAD of lettuce салата
19. sl. наркоман
20. грам. главна/основна дума (в конструкция)
21. sl. клозет
on his HEAD be it той да носи оповорността
HEAD over ears прен. затънал до уши
over one's HEAD над/надвиснал над главата ми (особ. за опасност), твърде груден, неразбираем, без мое знание/съгласие
he was promoted over my HEAD новишиха гo, без да се допитат до мен, повишиха него вместо мене
to come/gather to a HEAD назрявам (за цирей)
to come to a HEAD прен. достигам връхна точка/критичен/решителен момент
to bring to a HEAD предизвиквам криза, довеждам до критично положение
to make HEAD against съпротивлявам се/боря се/напредвам срещу
I can't make HEAD or tail of something не мога да проумея/разбера нещо
to give a horse/person his HEAD отпускам юздите на кон/прен. някому
to let someone have/give someone his HEAD давам свобода (на действие) на някого
we put our HEADs together прен. съвещавахме се
II. 1. челен, преден, първи, главен, старши (на служител)
HEAD Post Office Централна пощенска станция
2. насрещен (за вятър и пр.)
3. муз. От горен регистър (за глас)
III. 1. възглавявам, начело съм на, водя
2. озаглавявам, слагам заглавие на
3. слагам глава/главичка на, слагам острие на (стрела)
4. отсичам главата на (животно), отрязвам/прекършвам връхчетата (на растение)
5. изправям се срещу (вълни и пр.)
6. тръгвам за, вървя към (for), насочвам (се), упътвам (се)
направлявам, държа курс/посока към (for)
to HEAD for trouble търся си белята
7. завивам се (за зелка)
8. изкласявам (за жито и пр.)
9. сп. удрям (топка) с глава
10. водя начаглото си, извирам от (за река)
11. изпреварвам, задминавам
12. ам. препречвам пътя на (стадо и пр.)
head back връщам, пращам в обратна посока, препречвам пътя на (с цел да отклоня, върна)
head off отклонявам, изпреварвам, за да отклоня, отблъсквам, препятствувам на, препречвам пътя на, прен. предотвратявам, попречвам на
to HEAD off an equalizer удрям с глава, за да изравня резултата

headache ['hedeik]
1. мед. главобол (ие)
sick HEADACHE мигрена
2. прен. разг. неприятност, главоболие

headachy ['hedeiki]
1. страдащ от главоболие
to feel HEADACHY тежи ми/боли ме главата
2. причиняващ главоболие

headband ['hedbænd]
1. панделка за глава (за прибиране на косата)
2. печ. декоративна лента в началото на глава на книга
3. печ. капител, за подсилване горния и долния край на гърба на подвързия

headboard ['hedbɔ:d]
n лицева дъска (на креват и пр.)

headcheese ['hedtʃi:z]
n пача

headdress ['heddres]
n шапка, накит/украшение за глава

headed ['hedid]
1. с (... ) глава
double-HEADED monster двуглаво чудовище
2. озаглавен, със заглавие

header ['heds]
1. сп. разг. скок във вода (с главата надолу)
to take a HEADER хвърлям се/падам с главата надолу
2. тех. хедер, жътварка на комбайн
3. тех. колектор на (водотръбен) котел
4. стр. щурц, трегер
5. стр. зъбци/издадени тухли навън от стена за свръзка при престрояване, тухла на ребро, половина тухла, връзка
6. мин. главна галерия, направляваща щолня
7. тех. главичарка, машина/преса за набиване
8. футб. удар с глава

headfast ['hedfa:st]
n мор. швартово въже (за привързване на кей)

headfirst ['hedfə:st]
adv с главата напред

headforemost ['hed,fɔ:moust]
adv с главата напред

headgear ['hedgiə]
1. headdress
2. оглавник (за кон)
3. мин. надшахтна кула

head-hunter ['bed,hʌntə]
1. дивак, който събира глави на неприятели като трофеи
2. ам. човек, който набира персонал (особ. висш, ръководен)

head-hunting ['hed,hʌntiŋ]
n събиране на глави на неприятели като трофеи (у диви племена)

headiness ['hedinis]
1. стремителност, буйност, упоритост, своенравност
2. опияняващо въздействие (на вино)
3. шеметност

heading ['hediŋ]
1. заглавие, заглавка, надпис, подразделение на реч/монография и пр., ам. адрес/дата в горния край на писмо
2. ам. посока (на движение), направление, курс (на кораб, самолет)
3. вж. header

headlamp ['hedlæmp]
n авт. преден фар

headland ['hedlənd]
1. геогр. нос
2. синур, межда

headlight ['hedlait]
1. фар (на автомобил), преден прожектор (на локомотив)
2. лъч на фар
3. ам. челна лампа на минъор/лекар

headline ['hedlain]
I. 1. заглавие, печ. титул
2. pl. кратки новини (по радиото, телевизията)
to hit/make the HEADLINEs прочувам се, имам голям успех, всички вестници пишат за мен
II. 1. давам като/споменавам в заглавие, давам заглавие на
2. ам. рекламирам
3. звезда/главен изпълнител съм (в ревю, вариете, шоу)

headliner ['hedlainə]
n sl. популярен актъор/актриса/изпълнител, звезда

headlock ['hedlɔk]
n борба ключ (хватка на главата)

headlong ['hedlɔŋ]
I. 1. стремителен, неудържим, буен
2. прибързан, безразсъден, необмислен
3. ряд. стръмен
II. 1. headfirst
2. стремително, неудържимо
3. необмислено, безразсъдно. прибързано

headman ['hedmæn]
1. (pl) главатар, вожд (на племе)
2. (pl) отговорник, старши (на група работници и пр.)

headmaster [,hed'ma:stə]
n уч. главен учител, директор

headmistress [,hed'mistris]
ж. р. от headmaster
n директорка на училище

head-money ['hed,тʌni]
1. данък на глава
2. награда за заловен неприятел/разбойник

headmost ['hedmoust]
a най-преден, челен

headnote ['hednout]
1. анотация (на документ)
2. муз. тон на горния регистър

head-nurse n старша медицинска сестра

head office ['hed,ɔfis]
n дирекция, централно/главно управление

head-on [,hed'ɔn]
I. a с главата напред, фронтален
HEAD-ON collision/confrontation фронтално сблъскване/конфронтация
II. adv фронтално

headphones ['hedfounz]
вж. pl headset

headpiece ['hedpi:s]
1. шлем
2. шапка
3. ум, разум, глава
4. разумен човек
5. печ. винетка/заставка в началото на книга/глава

headquarter [,hed'kwɔ:tə]
1. v ам. установявам главната си квартира
2. поставям в главната квартира

headquarters [,hed'kwə:təz]
1. воен. щаб
General HEADQUARTERS s главно командуване/квартира
2. прен. управление, дирекция, център

head-register ['hed,redʒistə]
n муз. горен регистър, фалцет

head-rest ['hedrest]
n облегалка за главата (на зъболекарски, бръснарски стол, на седалка в автомобил)

headroom ['hedrum]
1. вътрешна височина на помещение
2. габаритна височина
3. мин. височина на изработка (от пода до тавана)

head-sail ['hedseil]
n мор. предно платно (поставено пред рокмачтата)

head sea ['hedsi:]
n мор. насрещно вълнение

headset ['hedset]
n рад. гарнитура за глава, наушници, телефон за даете уши

headship ['hedʃip]
n шефство, водачество

headshrinker ['hed,ʃrinkə]
1. вж. head-hunter
2. разг. психиатър

headsman ['hedzmən]
1. палач
2. мор. капитан на китоловен кораб

headspring ['hedspriŋ]
1. извор
2. прен. източник, извор

headstall ['hedstɔ:l]
n оглавник

headstart ['hedsta:t]
1. сп. преднина, аванс
2. Изгодни предварителни условия/начално положение

headstock ['hedstɔk]
1. тех. предно/вретенно седло (на струг)
2. мин. надшахтна куда

headstone ['hedstoun]
1. основен/крайъгълен камък
2. надгробен камък

headstrong ['hedstrɔŋ]
a своеволен, вироглав, упорит

heads up [hedz'ʌp]
int ам. внимание! дайте път!

head-voice ['hedvɔis]
вж. head-register

headwater ['hed,wɔ:tə]
1. обик. pl приток в горната част на речен басейн
2. хидр. горен бйеф

headway ['hedwei]
1. напредване, движение/ход напред, прен. напредък, прогрес, успех
to make HEADWAY напредвам
to gather/fetch HEADWAY вземам аванс, достигам необходимата/най-голямата скорост
2. тех. свободна височина (до свод, трегер на врата и пр.)
3. промеждутък от време (между два влака, автобуса и пр.)

headwind ['hedwind]
n насрещеи вятър

headword ['hedwə:d]
1. заглавие
2. заглавна дума (в речник)

headwork ['hedwə:k]
n умствена работа

heady ['hedi]
1. стремителен, буен, неудържим
2. упоителен, който опива, силен (за вино)
3. опиянителен
4. шеметен (за височина)

heal [hi:l]
1. церя, (из) лекувам, изцерявам
to HEAL someone of a wound излекувам раната на някого
2. оздравявам, зараствам
затварям се (с up, over) (за рана)
3. прен. оправям, помирявам
to HEAL the breach between friends помирявам (скарани) приятели

heal-all ['hi:l,ɔ:l]
1. универсално лекарство/средство, панацея (и прен.)
2. название на някои лековити билки

healer ['hi:lə]
n целител, лечител

healing ['hi:liŋ]
I. n лечение, (из) лекуване
II. a лечебен, лековит, лечителен, целебен

health [helθ]
1. здраве
to have/enjoy good HEALTH радвам се на добро здраве
to be in good HEALTH здрав съм
to be in poor/bad HEALTH не съм здрав
2. здравеопазване, хигиена
HEALTH centre здравенцентър, детска консултация
HEALTH insurance здравна застраховка
HEALTH certificate медицинско свидетелство
World HEALTH Organization Световна здравна организация (към ООН)
3. наздравица, тост
(to) your HEALTH! наздраве! за ваше здраве
4. attr здравен

healthful ['helθful]
1. здравословен, хигиеничен
2. здрав

health-officer ['helθ,θfisə]
n (лекар) хигиенист

health physics ['helθ,fiziks]
n научна дисциплина, изучаваща въздействието на радиацията върху човека

health resort ['helθri,zɔ:t]
п курорт

healthy ['helθi]
1. здрав (и прен.)
it is a HEALTHY sign that окуражително e, че, добър признак e, че
2. здравословен

heap [hi:p]
I. 1. куп, купчина, камара
in a HEAP накуп
to fall in a HEAP строполявам се, падам (за човек)
2. разг. маса, много (и рl), сума
HEAPs of people/money/time сума народ/пари/време
HEAPs better много подобре
HEAPs more още много
3. мин. насипище
4. разг. таратайка
knocked/struck all of a HEAP разг. зашеметен, сразен, поразен от учудване, изумен, съвсем объркан
II. 1. трупам, натрупвам, правя на куп/купчина
2. отрупвам, препълвам (with)
HEAPed spoonful препълнена лъжица
3. обсипвам, отрупвам (on, upon с)
to HEAP honours/insults on someone отрупвам/обсипвам някого с почести/оскърбления

hear [hiə]
1. чувам
I have heard tell of such things чувал съм (хората да говорят) за такива неща
2. слушам
изслушвам (и с out)
to HEAR the witnesses юр. изслушвам свидетелите
HEAR me out изслушай ме докрай
to HEAR a child his lessons проверявам дали едно дете си знае уроците
3. юр. разглеждам (дело-за съдия)
4. (до) чувам, научавам (се), получавам известие/сведения (of, about)
you will HEAR more of this, you'll HEAR about this later ще видиш ти после (като заплаха)
5. получавам писмо/известие (from)
let me HEAR from you пиши ми, обади ми се (с писмо)
he won't/wouldn't HEAR of it не ще/щеше (и) да чуе за това
HEAR! HEAR! правилно! вярно! браво! ирoH. ами! как не! hearer n слушател

heard p.t. и p.p. от hear

hearing ['hiariŋ]
1. слух
to be hard of HEARING тежко/слабо чувам, недочувам
2. обсег на слуха
in my HEARING в мое присъствие
within HEARING близо, достатъчно близо, че да може да се чува
out of HEARING далеч, вън от обсега на слуха
3. изслушване, прослушване
to give someone a HEARING давам някому възможност да се изкаже, изслушвам някого
to get a fair HEARING бивам изслушан безпристрастно
to condemn someone without a HEARING осъждам някого, без да му дам възможност да се защити
trial HEARING прослушване
4. юр. разглеждане (на дело), разпитване (на свидетели)

hearing-aid ['hiariŋ,eid]
n слухов апарат

hearken ['harkən]
v книж. слушам, вслушвам се (to)

hearsay ['hiəsei]
1. слух, мълва, нещо чуто, хорски приказки
2. attr основан на слухове
HEARSAY evidence юр. свидетелски показания, основани на нещо чуто от другиго

hearse [hə:s]
n катафалка, погребална кола

heart [ha:t]
I. 1. сърце
2. сърдечно заболяване
to have a HEART сърдечноболен съм
3. прен. сърце, душа
at HEART дълбоко в себе си, по душа
in one's-HEART of HEARTs дълбоко в душата си/себе си
with all one's HEART от все сърце
big HEART великодушие, благородство
with a heavy HEART със свито сърце, против волята си
with a light HEART с леко сърце, без да му мисля много
with an open HEART чистосърдечно
HEART of gold златно сърце
HEART of steel/stone/flint кораво сърце
to be the HEART and soul of душата съм на (компания и пр.)
HEART and soul всецяло, всеотдайно
to have at HEART, to take/lay something to HEART имам/вземам присърце
to have no HEART to нямам желание/не ми се ще да
not to have the HEART to сърце не ми дава да
to have one's HEART in one's mouth прен. глътнал съм си езика от страх
to have one's HEART in one's boots съвсем съм отчаян
to have one's HEART in the right place имам добро сърце, добър човек съм
to have one's HEART in one's work обичам си работата, paботя с желание/удоволствие
to have one's HEART set on something, to set one's HEART on (doing) something страстно желая (да направя) нещо
to lay one's HEART bare, to open one's HEART откривам/разкривам сърцето си
searchings of the HEART душевни вълнения/тревоги
it does my HEART good драго/приятно ми e, радвам се
a man after my own HEART човек, който ми харесва/допада
to take to HEART вземам присърце
it goes against my HEART to do so не ми e по сърце да постъпя така
I cannot find it in my HEART to не ми дава сърце да
to do something with (only) half a HEART върша нещо неохотно
to eat one's HEART out чезна от мъка, страдам
to wear one's HEART upon one's sleeve не мога да скривам чувствата си
have a HEART! разг. имай милост
4. прен. същина, същност
the HEART of the matter същността на въпроса, същественото
change of HEART промяна на отношението, променено отношение
5. сърцевина, ядка, среда
HEART of oak сърцевина на дъб, сърцат чорек (обик. за моряк)
in the HEART of winter посред зима
6. мъжество, смелост, храброст
to lose HEART падам духом, унивам, отчайвам се, обезкуражавам се
to take HEART (ост. of grace) окуражавам се
7. прен. любов, сърце
to give/lose one's HEART to someone влюбвам се в някого
union of HEARTs женитба по любов
dear/dearest HEART мили, мила, любим (а)
8. плодородие (на почва)
in good HEART плодороден, богат
out of HEART неплодороден, изтощен
9. рl карти купа, купи
two of HEARTs двойка купа
with HEART and hand с всички сили/ентусиазъм, енергично
to learn/get by HEART уча наизуст
II. 1. head 7 (обик. с up)
2. стр. запълвам, изпълвам (пространство между две стени) (in)

heartache ['ha:teik]
n (сърдечна) мъка, душевна болка

heart attack ['ha:tə,tæk]
вж. heart failure

heartbeat ['ha:tbi:t]
1. сърдечна пулсация
2. прен. вълнение

heart-block ['ha:tblɔk]
n мед. сърдечен блок

heart-blood ['ha:tblʌd]
n прен. живот, най-милото/ценното/съкровеното

heartbreak ['ha:tbreik]
n силна мъка/скръб

heart-breaking ['ha:t,breikiŋ]
a сърцераздирателен

heart-broken ['ha:t,broukən]
a съкрушен, разсипан, с разбито сърце

heartburn ['ha:tbə:n]
n киселини в стомаха

heartburning ['ha:tbəiniŋ]
n завист, ревност, скрита злоба/недоволство

heart-case ['ha:tkeis]
n разг. сърдечноболен човек

heart-disease ['ha:tdi,zi:z]
n сърдечно заболяване

hearten ['ha:tn]
v насърчавам, окуражавам (се), ободрявам (се)
to HEARTEN up окуражавам, ободрявам се, повдигам духа на

heartening ['ha:tniŋ]
a насърчителен, окуражителен

heart failure ['ha:t,feiljə]
n сърдечна недостатъчност

heartfelt ['ha:tfelt]
a прочувствен, искрен

heart-free ['ha:tfri:]
a невлюбен, свободен

hearth [ha:θ]
1. (домашно) огнище, прен. дом
HEARTH and home домашният уют
without HEARTH and home бездомен, без дом/подслон
2. камина
3. каменна плоча под огнището/печката
4. тех. огнище (на neщ, парен котел), под, дъно (на пещ)
5. тех. мангал
6. тех. работно пространство (в отражателна, стъкларска пещ)

hearthstone ['ha:θstoun]
1. каменна плоча на огнище
2. вид мек камък за изтъркване на камини и пр., за да станат бели
3. сърдечно, искрено, от (все) сърце
4. охотно, на драго сърце, с удоволствие
to set to work HEARTHSTONE здраво залягам/се залавям за работа
to eat HEARTHSTONE ям с апетит
5. много
to be HEARTHSTONE sick of something до гуша ми идва от нещо, много ми е додеяло от нещо

heartily a сърдечно, искрено, от все сърце, охотно, на драго сърце, с удоволствие
to set to work НEARTILY здраво залягам за работа, много
to be НEARTILY sick of something до гуша ми идва от нещо

heartland ['ha:tlænd]
n важна/централна облает

heart-rending ['ha:t.rendiŋ]
a сърцераздирателен

heart's blood ['ha:tsbлθd]
вж. heart-blood

heart-searching ['ha:t,sə:tʃiŋ]
1. a изпитателен, проницателен
2. n pl скрупули, колебания

heartsease ['ha:tsi:z]
1. бот. дива/горска/полска теменуга (Viola tricolor)
2. бот. градинска теменуга (Viola tricolor var. maxima) (u heart's ease)
3. душевен покой

heart-sick ['ha:tsik]
a угнетен, паднал духом, с разбито сърце

heart-sore ['ha:tsə:]
a угнетен, паднал духом, с разбито сърце

heart-stricken ['ha:t,strikn]
a покрусен, ужасен

heart-strings ['ha:tstriŋz]
n pl прен. най-съкровени чувства, най-нежни струни

heart-throb [hа:tθrɔb]
1. сърцебиене
2. sl. сърдечен трепет
3. sl. любим, гадже

heart-to-heart [,ha:ttə'ha:t]
a искрен, откровен, задушевен

heart transplant ['ha:t,tra:nspla:nt]
n мед. сърдечен трансплант/присадка
HEART TRANSPLANT transplant operation операция за присаждане на сърце
HEART TRANSPLANT transplant patient пациент с трансплантирано/присадено сърце

heartwarming ['ha:t,wɔ:miŋ]
1. затрогващ
2. който радва сърцето

heart-whole ['ha:thoul]
1. със свободно сърце, невлюбен
2. несмутен, безстрашен
3. искрен

heartwood ['ha:twud]
n сърцевина на дърво

hearty ['ha:ti]
I. 1. сърдечен, искрен
2. шумен и весел, възторжен
HEARTY laugh смях от сърце
3. здрав, крепък, енергичен
he is still HEARTY още го бива
4. обилен, изобилен (за обед и пр.), голям (за апетит)
HEARTY eater човек, който обича да си халва
5. плодороден (за почва)
6. разг. който предпочита спорта пред интелектуалните занимания
7. разг. еснафски
II. 1. смелчага, храбрец
2. моряк
3. sl. спортист
4. sl. другар

heat [hi:t]
I. 1. горещина, топлина
in the HEAT of summer в разгара на лятото
HEAT treatment/cure мед. термотерапия
HEAT apoplexy/stroke мед. топлинен удар
2. прен. жар, разпаленост, разгорещеност, раздразнение, гняв
to get into a HEAT разгорещявам се
with some HEAT доста раздразнено
in the HEAT of the moment във възбуждението си, както бях възбуден
in the HEAT of the battle/debate в разгара на битката/спора
3. тех. температура (и на тялото), нагряване, нажежаване
4. разгонване (нa женско животно)
in/on/at HEAT разгонена
5. мед. зачервяване, червенина (на кожата)
6. лютивина, пикантност
7. сп. рунд, част от състезание
8. sl. натиск, насилие, пристрастно водено. следствие/разпит, усилено преследване, гонитба (на престъпник) от полицията
to turn on the HEAT упражнявам грубо насилие/натиск
to turn on the HEAT for търся усилено (престъпник)
II. 1. нагрявам (се), стоплям (се) (и с up), нагорещявам (се), нажежавам (се)
2. прен. възбуждам (фантазия и пр.), разгарям (страсти), раздразням
3. спарвам се, ферментирам
4. загрявам (за мотор) (up)

heat barrier ['hi:t,bæriə]
n ав. топлинна бариера

heated ['hi:tid]
1. стоплен, сгорещен
to get HEATED with wine сгорещявам се от виното
2. прен. разгорещен, възбуден, разпален (за въображение, спор), оживен (за спор)
HEATED words остри думи

heatedly ['hi:tidli]
adv възбудено, гневно

heat-engine ['hi:t,endʒin]
n тех. топлинен/термичен двигател

heater ['hi:tə]
1. нагревател, грейка, отоплителен уред, радиатор, печка, рад. нагревател (на катода)
2. огняр
3. sl. револвер

heat-flash ['hi:tflæʃ]
n физ. топлинна вълна (при атомна експлозия)

heath [hi:θ]
1. пустош, равна местност, обрасла с ниски храсти
2. бот. пирен, гарига (Erica)
3. зоол. пеперуда от сем. Satyridae

heath-bell ['hi:θbel]
1. n бот. цветче на пирена
2. harebell

heath-cock ['hi:θkɔk]
n зоол. тетрев (Lyrurus tetrix)

heathen ['hi:ðn]
I. 1. езически
2. нерелигиозен
3. разг. непросветен, некултурен, див
II. 1. езичник
2. разг. безнравствен човек
3. разг. дивак, варварин, невежа

heathendom ['hi:ðndəm]
n езичество, езически свят

heathenish ['hi:ðəniʃ]
1. езически
2. разг. варварски, див, груб

heathenize ['hi:ðənaiz]
v правя/ставам езичник

heather ['heðə]
n бот. вж. heath
HEATHER mixture текст. плат меланж
to set the HEATHER on fire създавам паника, правя сензация
to take to the HEATHER ист. хващам гората, ставам разбойник

heath-fowl ['hi:θfaul]
n зоол. тетерка

heath-hen ['hi:θhen]
n зоол. тетерка

heating ['hi:tiŋ]
I. 1. нагряване, сгорещяване
2. отопление
3. спарване, запарване, ферментиране
II. 1. нагревателен
2. топлинен, отоплителен
HEATING plant топлоцентрала, отоплителна централа
HEATING value калоричност, топлинен ефект

heat-proof ['hi:tpru:f]
a топлоустойчив

heat-prostration n топлинен удар

heat-rash ['hi:træf]
вж. prickly heat

heat-spot ['hi:tspɔt]
1. пришка, причинена от спарване
2. луничка

heat-treat v пастьоризирам

heat wave ['hi:tweiv]
1. фаз. топлинна вълна
2. гореща вълна

heave [hi:v]
I. 1. v (heaved и hove, особ. мор.) издигам (се), повдигам (се), вдигам (се)
2. премествам, отмествам
дърпам, тегля, влача (at, on), хвърлям, мятам, прехвърлям (тежест), геол. размествам се хоризонтално, възсядам се (за пластове)
to HEAVE the lead/log мор. хвърлям лота/лага
3. надигам (се) и (се) отпускам/спускам (за вълни, гърди), издувам се, правя вълнообразни движения, вълнувам се
to HEAVE with laughter треса се от смях
4. изпускам (въздишка и пр.)
to HEAVE a groan изстенвам, простенвам
to HEAVE a sigh въздишам тежко
5. мор. движа се, обръщам (се), завивам
to HEAVE to спирам, заставам на дрейф
to HEAVE in/into sight появявам се, показвам се (на хоризонта)
6. свивам се конвулсивно (за гърло, стомах), повръща ми се, гади ми се, повдига ми се
7. to HEAVE up разг. повръщам
to HEAVE one's heart up повръщам си червата
II. 1. повдигане, издигане, надигане и спадане, хвърляне, дърпане, теглене
2. повдигане, гадене
3. геол. хоризонтално разместване, възсядане (на пластове)
4. pl the HEAVEs вет. вид белодробен емфизем (у конете)

heaven ['hevn]
1. поет. обик. pl небе, небосвод, небеса the eye of HEAVEN слънцето
the HEAVENs opened изля се проливен дъжд
2. прен., рел. небе, рай
to go to HEAVEN умирам, отивам на оня свят
in the seventh HEAVEN на седмото небе, безкрайно щастлив
HEAVEN on earth земен рай
3. HEAVEN господ, бог
by H.! ей богу! good HEAVEN s! боже господи/мой! я гледай! HEAVEN forbid! да пази господ, пази боже! thank HEAVEN слава богу
in the name of HEAVEN, in HEAVEN's name! за бога
4. прен. блаженство, безкрайно щастие

heavenly ['hevnii]
1. небесен
2. прен. небесен, божествен, ангелски, чист, блажен
HEAVENLY-minded откъснат от земното (за човек), благочестив, набожен, свят
3. разг. чудесен, великолепен, божествен

heaven-sent ['hevnsent]
a щастлив и навременен, много подходящ/на място

heavenward ['hevnwəd]
adv към небето, нагоре

heavenwards ['hevnwədz]
adv към небето, нагоре

heaver ['hi:və]
1. носач, товарач (на въглища и пр.)
2. мор. дървен скрипец за навиване на корабно въже

heavier-than-air [,heviəðən'ɛə]
a aв. с по-голямо относително тегло от въздуха

heavily ['hevili]
1. тежко, тягостно
to sleep HEAVILY спя тежко
2. силно, тежко
HEAVILY underlined дебело подчертано
to lose HEAVILY губя големи суми
3. мъчително, с усилие (за дишане, движение)

heaviness n тежест, инертност, депресия

heavy ['hevi]
I. 1. тежък
2. прен. тежък, силен (за дъжд и пр.), гъст (за мъгла)
3. тежък (за артилерия, индустрия и пр.)
4. силен (за питие, простуда и пр.)
5. натежал
преситен (with от, с)
HEAVY with fruit натежал от плод
eyelids HEAVY with sleep натежали за сън клепачи
air HEAVY with moisture/scent въздух, преситен с влага/ухание
6. дълбок (за сън, тишина, глас)
to be a HEAVY sleeper спя дълбоко/тежко (винаги)
7. тежък, мъчителен, труден, изморителен
HEAVY breathing затруднено/тежко дишане
to have a HEAVY head тежи ми главата
HEAVY food тежка/мъчносмилаема храна
8. тежък, сериозен (за провинение)
9. богат, (из) обилен (за реколта)
HEAVY meal солидно/тежко/обилно ядене (обед и пр.)
HEAVY beard гъста брада
HEAVY drinker голям пияч, алкохолик
10. голям, усилен
HEAVY sales голям пласмент
11. тежък, тромав, непохватен, несръчен
HEAVY tread тежка/тромава походка
to have a HEAVY hand несръчен съм, строг/тирании съм
12. тежък, труден, скучен (за стил и пр.), сериозен (за списание и пр.)
13. театр. сериозен, трагичен, помпозен
to play the part of the HEAVY father играя ролята на сериозен/строг баща
14. груб, недодялан
HEAVY features груби черти
15. бурен (за море), облачен, мрачен
16. тежкообработваем, сбит, глинест (за почва), разкалян (за път), клисав (за хляб), лепкав (за тесто)
17. висок (за цени, налягане)
18. тъжен (и за новина), потиснат, мрачен
19. сънен, унесен, упоен
HEAVY with sleep/wine сънен, упоен/замаян от виното
20. бременна
HEAVY with young спрасна, стелна, скотна и пр. (за животно)
21. хим. слабо летлив, тежък
22. печ. получерен (за шрифт)
II. вж. heavily
III. 1. театр. сериозна/трагична роля, роля на злодей
2. театр, актъор, изпълняващ роля на отрицателен герой
3. воен. тежкокалибрено оръдие
the heavies тежката артилерия/кавалерия, тежките бомбардировачи, тежки превозни средства, прен. сериозните вестници/печат

heavy-browed ['hevibraud]
a с надвиснали/гъсти/сключени вежди

heavy-duty [,hevi'dju:ti]
a attr тех. високопроизводителен, свръхмощен, предназначен за тежък peжим с голяма мощност/рандеман

heavy-handed [,hevi'hændid]
1. несръчен, непохватен
2. деспотичен, тираничен

heavy-hearted [,hevi'ha:tid]
a печален, тъжен, унил, обезсърчен

heavy metal [,hevi'metl]
1. тежък метал
2. воен. тежка артилерия
3. прен. опасен/сериозен противник

heavyset [,hevi'set]
a набит (за телосложение)

heavy spar ['hevispa:]
n минер. барит, тежък шпат

heavy traffic [,hevi'træfik]
1. камиони и други големи превозни средства
2. голямо улично движение

heavy-weight ['heviweit]
1. сn. боксъор/борец/жокей/щангист от тежка категория
2. прен., разг. влиятелен/способен човек, тежка артилерия

hebdomad ['hebdəmæd]
1. седмица
2. група от седем предмета/лица

hebdomadal [heb'dɔmədl]
a седмичен, ежеседмичен, седемдневен

hebetate a затъпявам, изтъпявам

hebetude ['hebitju:d]
n книж. тъпоумие, летаргия

Hebraic [hi:'breiik]
a староеврейски, древноеврейски

Hebraism ['hi:breiizm]
1. ез. староеврейски идиоматичен израз
2. староеврейски манталитет, еврейската религия

hebraist ['hi:breiist]
n специалист по староеврейски език/литература/история

Hebrew ['hi:bru:]
I. 1. юдей, древен жител на Юдея
2. израилтянин, евреин
3. староеврейски език, иврит (съвременен)
II. a староеврейски, юдейски

hecatomb ['hekətu:m]
1. др. ист. хекатомба, жертвоприношение на сто бика
2. прен. голямо клане, касапница

hec-haw ['hi:hɔ:]
I. n l. магарешки рев
2. прен. силен груб смях
II. 1. рева (за могаре)
2. смея се гръмко

heck [hek]
n разг.
what the HECK! много ме e грижа!

heckle ['hekl]
I. вж. hackle
II. 1. пол. апострофирам, прекъсвам (оратор), задавам неудобни въпроси, разг. зачесвам (някого)
2. текст. чеша (лен, коноп)

heckler ['heklə]
n човек, който апострофира (на събрание)

hectare ['hekta:]
n хектар

hectic ['hektik]
I. 1. мед. трескав, болезнено зачервен, туберкулозен
HECTIC flush трескава червенина
2. разг. възбуден, трескаво оживен
we had a HECTIC time тичахме като луди, не можехме да дигнем глава (от много работа), скъсахме се от тичане
II. 1. трескава червенина
2. туберкулозноболен

hectoliter вж. hectolitre

hectolitre ['hekto,li:tə]
n хектолитър

hectometer вж. hectometre

hectometre ['hekto,mi:tə]
n хектометър

hector ['hektə]
I. 1. мат. HECTOR Хектор
2. тирании, дерибей, самохвалко
II. 1. тормозя, тероризирам, заяждам се с, налагам се на
2. надувам се, хваля се

heddle ['hedl]
n текст. нишелка

heddles n pl текст. нищелки

hedge [hedʒ]
I. 1. (жив) плет
2. прен. преграда, препятствие
3. attr долнокачествен, долнопробен, съмнителен
a it does not grow on every HEDGE това не се намира под път и над път
II. 1. ограждам, окръжавам (about, in)
преграждам (off), насаждам плет, поставям ограда
2. работник съм по поддръжката на плетове
3. to HEDGE in прен. ограничавам, възпрепятствувам, затруднявам
4. прен. предпазвам (се), обезпечавам (се), осигурявам (се) (срещу евентуални загуби)
5. отбягвам да взема определено становище, увъртам, шикалкавя, оставям си отворена вратичка

hedgehog ['hedʒhɔg]
1. зоол. (тарал) еж (сем. Erinaceus)
2. бот. бодлива семенна кутийка (напр. на татула)
3. прен. необщителен/неприятен/сприхав човек
4. воен. позиция, защитена от всички страни

hedge-hop ['hedʒhɔp]
v ав. sl. летя много ниско над земята
HEDGE-HOP ping бръснещ полет

hedge-marriage n таен брак

hedger ['hedʒə]
1. човек, който работи по поддръжката на плетове
2. прен. нерешителен/колеблив човек, кръшкач

hedgerow ['hedʒrou]
n жив плет, особ. от ниски дървета

hedge-sparrow ['hedʒ,spærou,-,wɔ:blə]
n зоол. горска (сивогуша) завирушка (Prunella modularis)

hedge-writer n писач, драскач

hedging-bill n градинарски нож

hedonism ['hi:dounizm]
n фил. хедонизъм

hedonistic [,hi:də'nistik]
a фил. хедонистичен

heebie-jeebies ['hi:bi,dʒi:biz]
1. n pl sl. силна нервна възбуда
to have the HEEBIE-JEEBIES стегнала ме e шапката
2. раздразнение, потиснатост
3. уплаха

heed [hi:d]
I. v обръщам внимание на, взимам под внимание, вслушвам се в
II. n внимание, предпазливост, грижа
to take HEED of, to pay/give HEED to обръщам внимание на, предпазлив съм по отношение на, взимам под внимание

heedful ['hi:dful]
a който се вслушва в/взима под внимание (of)

heedless ['hi:dlis]
a небрежен, непредпазлив, необмислен
to be HEEDLESS of something малко ме e грижа за/не ме интересува нещо

hee-haw 1. n магарешки рев, силен смях
2. v рева, смея се силно

heel ['hi:l]
I. 1. пета
to tread on someone's HEELs настъпвам някого (и прен.)
2. ток, форт (на обувка), пета (на чорап)
French HEELs тънки/високи токчета
down at (the) HEEL (s) с протрити токове, подпетен (за обувка), прен. бедно облечен, дрипав, окаян
out at HEEL със скъсани пети (за чорапи), прен. нуждаещ се, беден
3. заден крак на животно, шип (на подкова), шпора
the horse flings out its HEELs конят хвърля къч
4. кора, крайщник (на хляб и пр.)
5. стр. долна част на мертек/ребро/стълба
6. ръб, долен край (и на мачта), долна/крайна/задна част, надебелен край (на колем за разсад)
7. сп. закривена част на пръчка за голф, заден край на ска
8. sl. мръсник, мерзавец, гад
under the HEEL of под ботуша на
the iron HEEL иго, робство
to be at/on/upon someone's HEELs вървя по петите на някого, вървя/следвам непосредствено след някого
to come to HEEL вървя по петите на господаря си (за куче), прен. подчинявам се. свивам си опашката
to bring someone to HEEL заставям някого да се подчини, подчинявам някого
to cool/kick one's HEELs вися, чакам, губя си времето в чакане
to dig/stick one's HEELs in заемам твърда позиция/становище, съпротивлявам се решително
to show a clean pair of HEELs, to take to one's HEELs офейквам, избягвам, духвам, плюя си на петите
to turn on one's HEEL завъртам се кръгом (и си отивам)
to lay/set/clap by the HEELs задържам, арестувам, хвърлям в затвор, прен. събарям, повалям
II. 1. слагам токове/капачета (на обувки), наплитам пети (на чорапи)
2. следвам по петите на
3. Тракам с токовете (при танц)
4. ам. удрям, ръгам (кон)
5. голф удрям топката (със закривената част на пръчката)
6. футб. ритам (топкаща) назад с петата
7. разг., главно в рр доставям (пари, оръжия) някому
III. v мор. получавам крен, килвам (се)
IV. n мор. ъгъл на наклоняването, крен

heel-and-toe [,hi:lən'tou]
1. HEEL-AND-TOE dance ост. жига (старинен танц)
2. HEEL-AND-TOE walk cп. спортно ходене

heel ball ['hi:l,bɔ:l]
n восъчна смес за полиране и лъскане

heeled [hi:ld]
1. с токове
2. sl. паралия (и well-HEELED)
3. sl. въоръжен с револвер

heeler ['hi:lə]
1. кърпач (на обувки)
2. ам. безскрупулен доверен последовател на политически деец, съу частник в (политически) машинации

heel-piece ['hi:lpi:s]
1. вж. heel
2. капаче на ток

heel-plate ['hi:lpleit]
n железце на ток

heel-tap ['hi:ltæp]
1. капаче (от гъон) на ток (на обувка)
2. остатък от течност в недопита чаша
по HEEL-TAPs! екс! до дъно! до капка!

heft [heft]
I. 1. диал. ам. тежина, тежест
2. ам. прен. значение, влияние
II. 1. v ам. диал. претеглям на ръка/приблизително тежестта на нещо
2. повдигам, вдигам, издигам

hefty ['hefti]
1. разг. як и едър, здрав, мускулест
2. голям, изобилен, тежък

Hegelian [hei'gi:ljən]
I. a хегелиански
II. n хегелианец

hegemonic [hi:gi'mɔnik]
a ръководещ, господствуващ, доминиращ

hegemonical [hi:gi'mɔnikl]
a ръководещ, господствуващ, доминиращ

hegemony [hi'geməni]
n хегемония, господство, водачество, първенство, надмощие

hegira ['hedʒirə,hi'dʒaiərə]
1. n араб. и HEGIRA ист. хеджра, хеджир
2. прен. бягство, масово заминаване

he-goat ['hi:gout]
n пръч, козел

he-he [hi:'hi:]
int ха-ха! (подигравателно)

heifer ['hefə]
1. юница, телица
2. sl. пренебр. жена

heigh [hei]
int xa! хей! (изразява радост, насърчение, изненада)

heigh-ho [,hei'hou]
1. уф! ух! ox! (изразява скука, досада, умора, тъга)
2. хей! (изразява радост, ликуване)

height [hait]
1. височина, ръст
2. кота, височина, възвишение, хълм, връх, височина над морското равнище
HEIGHTs and hollows of the ground неравности на терена
3. прен. връх (и р1), апогей, кулминационна точка, най-висша степей
at/in the HEIGHT of в разгара на

heighten ['haitn]
v повишавам (се), издигам (се), усилвам (се), засилвам, подсилвам, подчертавам, to HEIGHTEN a colour подсилвам цвят
to HEIGHTEN a description украсявам/разкрасявам описание (с преувеличения)

height fear ['haitfiə]
n виене на свят, страх от височина

heinous ['heinəs]
a отвратителен, гнусен, ужасен

heir [еэ]
n наследник
HEIR of the/one's body нечий пряк наследник
to fall HEIR to a property наследявам имущество, пада ми се имущество по наследство
HEIR at-law, rightful HEIR наследник по право
HEIR under a will наследник по завещание

heir apparent [,ɛərə'рærənt]
n (pl-s apparent) юр. безспорен/пряк наследник

heir-at-law n наследник по закон

heirdom n наследяване

heiress ['ɛəris]
n (богата) наследница

heirloom ['ɛəluim]
1. неотчуждаема наследствена вещ
2. бижу, ценна вещ (запазена в едно семейство)

heir presumptive [,ɛəpri'zʌmptiv]
n юр. вероятен наследник

heirship ['ɛəʃip]
n (право на) наследяване, наследство

heist [haist]
I. 1. ограбване, кражба, ам. нападение (с цел грабеж)
2. крадец
II. v sl. крада (особ. автомобили), ограбвам

hejira вж. hegira

held вж. hold

helianthus [,hi:li'ænθæs]
n бот. слънчоглед

helical ['heliki]
1. книж. спираловиден, завит
2. тех. спирален, винтов, хеликоидален

helices вж. helix

helicoid ['helikɔid]
I. a спирален, винтов
II. n. геом. хеликоид, винтова повърхност

helicon ['helikən]
1. мит. Хеликон, прен. извор на поетическо вдъхновение
2. муз. h. хеликон

helicopter ['helikɔptə]
I. n ав. въртолет, хеликоптер
II. v ам. возя се на/превозвам с въртолет/хеликоптер

heliochromy [,hi:li'okroumi]
n цветна фотография

heliograph ['hi:liogra:f]
I. n (фото) хелиограф
II. v сигнализирам/свързвам се посредством хелиограф

heliolatry [,hi:li'ɔlətri]
n боготворене на слънцето, хелиолатрия

heliology [,hi:li'ɔlədʒi]
n астр. наука за слънцето

heliosis [,hi:li'ousis]
n мед. слънчев удар

heliotherapy [,hi:lio'θerəpi]
n мед. хелиотерапия, слънцелечение

heliotrope ['heljətroup]
I. n бот., тех., минер, хелиотроп
II. a светловиолетов (за цвят)

heliotropic [,hi:lio'trɔpik]
a бот. обърнат/растящ с лице към слънцето

heliotype ['hi:liotaip]
I. n печ. хелиотипия, хелиографно печатане
II. v хелиотипирам

helipad ['heləpæd]
n летище за хеликоптери

heliport ['heləpɔ:t]
n летище за хеликоптери

helistop ['heləstɔp]
n летище за хеликоптери

helium ['hi:ljəm]
n хим. хелий

helix ['hi:liks]
1. спирала, спирална/винтова линия
2. вж. helicoid
3. анат. хрущялната извивка на ушната. мида
4. зоол. охлюв
5. арх. спираловиден орнамент, волута (на йонийски, коринтски капител)

hell [hel]
1. ад, пъкъл, преизподня (и прен.)
I'll see you in HELL first по-скоро бих те убил
to go through/suffer HELL изтърпявам адски мъчения
to give someone HELL ругая/наругавам някого
to get HELL ям калай
2. дяволът (за подсилване-в изрази)
HELL's bells дявол го взел
go to HELL! върви по дяволите
oh! HELL! Дявол да го вземе! HELL take it дявол го взел
to HELL with it/him! да го вземат мътните/дяволите! what/how/why the HELL какво/как/защо по дяволите
what the HELL! много ме е грижа! чудо голямо! какво пък толкова
3. игрален дом, комарджийница, вертеп
4. кошче за парцали (на шивач)
5. печ. hell-bох
tired as HELL страшно изморен
there will be HELL to pay ще бъде ужасно
to have a HELL of a time виждам зор, измъчвам се, прекарвам ужасно, прекарвам много весело
all HELL let loose ужасна врява, пълен хаос
HELL of a дяволски, адски
HELL of a price безбожна цена
HELL of a noise ужасен/адски шум
in a HELL of a mood в отвратително настроение
come HELL or high water каквото ще да става
like HELL разг. с всички сили, като фурия, без да му мисля
да имаш да вземаш! как не! get the HELL out of here! вън! да се махаш оттук! the HELL you say я гледай, виж/гледай ти (изразява изненада)
not a hope in HELL абсолютно никаква надежда, съвсем безнадеждно
for the HELL of it ей така, на шега/майтап
5. съкр. от he will
n ад, комарджийница
НELL of a noise адски шум
НELL of a mess страшна бъркотия

hellbender ['hei,bendə]
1. голям американски саламандър (Cryptobranchus alleghaniensis)
2. гуляйджия

hell-bent ['helbent]
1. a ам. sl. настървен (in, for, on)
2. който се движи с пълна скорост, безразсъден

hell-box ['helbɔks]
n печ. кутия/сандъче за разпиляване на набор

hell-cat ['helkæt]
n вещица, свадлива жена, фурия

hellebore ['helibɔ:]
1. n бот. кукуряк (Helleborus) (и stinking HELLEBORE) (Helleborus odorus)
градински кукуряк (Helleborus niger) (и black HELLEBORE)
2. чемерика (Veratrum) (и white/false HELLEBORE)
3. стрити корени от чемерика, използувани като средство против паразити

hellene ['heli:n]
n елин, древен грък

Hellenic [he'li:nik]
I. a елински, гръцки
II. 1. Гръцки език
2. рl (трудове по) гръцка история и литература

Hellenism ['helinizm]
n елинизъм, древногръцка култура

Hellenist ['helinist]
1. елинист (специалист)
2. човек, който се гърчее

Hellenize ['helinaiz]
v погърчвам (се), гърчея се

hell-fire [,hel'faiə]
1. адски огън
2. мъки в ада

hell-for-leather [,helfə'leðə]
I. adv с пълна скорост, бясно, с все сила
II. 1. безразсъден, дързък
2. много бърз/силен

hell-hole ['helhoul]
n ад, пъкъл

hell-hound ['helhaund]
1. мит. Цербер
2. прен. дявол, демон, сатана, изверг, изчадие

hellion ['heliən]
1. заядлив/злонамерен човек
2. пакостливо дете, беляджия

hellish ['heliʃ]
I. a адски, дяволски, пъклен
II. adv прен. ужасно (за подсилване)

hello [hə'lou]
I. 1. здравей! здрасти
2. hullo, hulloa
II. 1. здрависване
2. възглас на изненада
3. ало (при отговаряне на телефона)
III. v викам ало

hellova ['helʌvə]
a съкр. от a hell of a, вж. hell

helluva ['helʌvə]
вж. hellova

helm [helm]
I. 1. кормило, мор. румпел, щурвал
man at the HELM кормчия, прен. ръководител, водач
to be at the HELM държа/направлявам кормилото (и прен.)
2. прен. власт, водачество, управление
the HELM of the state правителството, управляващата група в държавата
to take the HELM поемам юздите, вземам управлението в свои ръце
II. v направлявам, насочвам, управлявам
III. n ост. шлем

helmet ['helmit]
1. воен., сn. шлем, каска
2. тропически шлем (и sun HELMET)
3. бот. чашка на цвят
4. хим. горна част на реторта

helmeted ['helmitid]
a с шлем/каска на главата, снабден/покрит с шлем/каска

helmet-flower ['helmit,flauə]
n бот. самокитка, вълчи корен (Aconi turn)

helmet-shell ['helmitʃel]
n зоол. коремоного от рода Cassis

helminth ['helminθ]
n зоол. глист, паразитен червей, хелминт

helminthic [hei'minθik]
I. мед. a глистов
II. n противоглистно средство

helmsman ['helmzmən]
n кормчия

helot ['helət]
1. гр. ист. илот
2. роб, крепостник

helotage ['helətidʒ]
n ист. робство

helotism ['helətizm]
n ист. робство

help [help]
I. 1. помагам на, оказвам помощ/съдействие на, съдействувам/допринасям за, подпомагам
HELP me across/to cross/in crossing the street помогнете ми да пресека улицата
God/Heaven HELP you! Господ да ти е на помощ! please HELP me up/down/out with this trunk моля помогнете ми да кача/сваля/изнеса този сандък
he HELPed his friend's ruin той допринесе за опропастяването на приятеля си
every little HELPs и най-малката помощ е от полза
2. подобрявам, по-правям, облекчавам (и главоболие)
bright curtains will HELP the room светли/ярки пердета ще направят стаята по-приятна
3. сервирам (храна), поднасям, сипвам (to)
to HELP someone to soup сипвам супа на някого
HELP yourself вземете си, заповядайте
to HELP oneself to something вземам си (нещо)
4. с can
cannot HELP с ger не мога да не...
things we cannot HELP (happening) неща, които не можем да предотвратим
they couldn't HELP the accident не можаха да предотвратят злополуката
I can't HELP it безсилен съм, нищо не мога да направя (да спра, да престана да правя, да отстраня нещо)
it can't be HELPed неизбежно е, няма как (да се избегане)
one cannot HELP one's nature човек не може да си промени характера
I can't HELP laughing не мога (да се въздържа) да не се разсмея
I don't do more than I can HELP правя само колкото е нужно/само абсолютния минимум
so HELP me (God) бог да ме убие, ако лъжа, заклевам се, че не лъжа
help along помагам (някому) да напредне, придвижвам (работа, въпрос)
come across to our table and HELP things along ела на нашата маса, та да пооживиш разговора
help down вж. help
help forward подтиквам, придвижвам, улеснявам хода на (работа и пр.)
help in помагам (някому) да влезе/да се качи в превозно средство
help into помагам (някому) да влезе, помагам (някому) да облече (дреха), държа (някому дреха, за да се облече)
help off помагам (някому) да тръгне/да се измъкне
to HELP someone off with his coat помагам някому да си свали/съблече палтото
help on подпомагам, придвижвам, тласкам напред (работа, проговори и пр.), поддържам (разговор), продължавам да помагам (някому)
to HELP someone on with his overcoat държа на някого палтото да се облече
help out помагам (някому) да излезе/да изнесе (нещо), изваждам от затруднение, спасявам от беда, помагам (някому) да се справи
I was HELP ing out with Russian when the Russian teacher was ill замествах учителя по руски, когато той беше болен
допълвам (данни и пр.) (with)
help over помагам (някому) да мине над (ограда и пр.)
help through помагам (някому) да премине (труден период, времена)
help up помагам (някому) да стане/се надигне, help
II. 1. помощ, подкрепа
can I be of any HELP (to you)? мога ли да ви помогая/да ви бъда полезен с нещо? it wasn't (of) much HELP to me това не ми помогна особено много
your advice was a great HELP съветите ви много ми помогнаха/бяха много полезни
to go to someone's HELP отивам/притичам се на помощ на някого
2. средство, спасение
there is no HELP for it това не може да се оправи
3. помощник, наемен работник, прислуга
4. разг. helping

helper ['helpə]
n помощник, помагач

helpful ['helpful]
a полезен, услужлив, благотворен, ефикасен (за лекарство)

helping ['helpiŋ]
n порция

helping hand ['helpiŋ,hænd]
n помощ
to lend a HELPING HAND помагам, предлагам помощта си

helpless ['helplis]
a безпомощен
I am HELPLESS in the matter нищо (повече) не мога да направя по този въпрос
l was HELPLESS with astonishment останах като гръмнат от учудване
he was HELPLESS with langhter той се задавяше от смях

helpmate ['helpmeit,-mi:t]
n другар, съпруг

helter-skelter [,heltə'skeltə]
I. adv без ред, презглава, както дойде
II. 1. суматоха, безпорядък, бъркотия, паническо бягство
2. стръмна пързалка (в луна-парк)
III. a безреден, объркан
HELTER-SKELTER flight паническо бягство

helve [helv]
I. n държало, дръжка, сап (на брадва, чук и пр.), ръчка
II. v слагам/поставям дръжка на (брадва и пр.)

helve-hammer ['helv,hæmə]
n тежъкковашки чук

Helvetian [hel'vi:ʃjən]
I. a швейцарски
II. n швейцарец

hem [hem]
I. 1. подгъв (ка), край, ръб
the HEM of a garment край на дреха (подгънат или не)
2. ръб, ивица (напр. от папури около езерце)
II. 1. подгъвам, подръбвам, подшивам, правя подгъв
2. ограничавам, ограждам, окръжавам
затварям (in, about, round, up) (особ. pp.)
HEM in о (б) кръжавам, ограждам
HEM med in воен. обкръжен (от неприятел), притиснат/ограден от всички страни (напр. от стени, планини), прен. ограничен, лишен от свобода на действие (породи брак), обкръжен, обсаден (от журналисти и пр.)
III. int хм!
IV. 1. казвам хм, окашлям се
2. запъвам се, хъкам, мънкам
to HEM and haw окашлям се (преди да започна да говоря), прен. колебая ее да взема решение, мънкам нерешително
V. n покашляне, звукът хм (израз на колебание)

he-man ['hi:mæn]
n разг, мъжествен човек, истински мъж

hemicycic ['hemi,saikl]
n полукръг, стая/стена и пр. в полукръг

hemiplegia [,hemi'pli:dʒiə]
n мед. парализа на едната половина на тялото, хемиплегия

hemisphere ['hemisfiə]
1. полукълбо, полусфера, полушарие, хемисфера
2. анат. мозъчна половина

hemispheric [,hemi'sferik(l)]
a полусферичен

hemistich ['hemistik]
n проз. полустишие

hem-line ['hemlain]
1. подгъв на дреха
2. дължинана дреха

hemlock ['hemlɔk]
1. бот. бучиниш (Conium maculaturn)
2. отровно питие, приготвено от бучиниш
3. ам. канадска ела (Tsuga) (и HEMLOCK spruce/fir)

hemp [hemp]
1. бот. коноп (Cannabis sativa)
2. конопено повясмо, кълчища
3. фарм. хашиш, опиат, приготвен от индийски коноп
4. бот. растение с подобии на конопа влакна

hempen ['hempən]
a конопен, кълчищен
HEMPEN collar/cravat разг. въже за бесене/бесилка

hemp nettle ['hemp,netl]
n бот. бударица (Galeopsis)

hemstitch ['hemstitʃ]
I. n ажур (вид бод за поръбване и пр.)
II. v правя/подгъвам с ажур

hen [hen]
1. кокошка
pl домашни птици (и мъжките)
2. женската у птиците
HEN-sparrow врабка
3. женската на някои водни животни (раци, омари, съомга)
4. шег., пренебр., гал. жена, пренебр. дребнава възрастна жена
like a HEN with one chicken, as fussy as a HEN with one chick смешно педантичен/дребнав

hen-and-chickens ['henən'tʃikənz]
n име на растения с много издънки, особ. вид дебелец (Sempervivum)

henbane ['henbein]
n бот. буника, блен, попадийка (Hyoscyamus niger)

hence [hens]
I. 1. оттук
to go/depart HENCE умирам
HENCE with махнете, изнесете
2. отсега, след
a month HENCE след един месец (отсега)
3. следователно, прочее, от това следва, че
HENCE his anger оттам и гневът му
II. int ост. вън!

henceforth [,hens'fɔ:θ]
adv отсега нататък

henceforward [hens'fɔ:wəd]
adv отсега нататък

henchman ['hentʃmən]
1. ист. оръженосец, копиеносец
2. привърженик, поддръжник, последовател, довереник, вярно лице, пол. подмазвач, подлизурко
3. ам. гангстер

henequen ['henəkən]
1. бот. сизал (текстилно растение) (Agave fourcroydes)
2. сизал (влакно)

henequin ['henəkən]
вж. henequen

hen-harrier ['hen,hæriə]
n зоол. полски блатар (Circus cyaneus)

hen-hearted ['hen,ha:tid]
a страхлив, малодушен, плашлив

hen-house ['henhaus]
n курник, кокошарник

henna ['henə]
I. n бот. къна (Lawsonia inermis)
II. v къносвам, боядисвам с къна
to have one's hair HENNAed къносвам си косата

hennery ['henəri]
1. птичи двор, оградено място за домашни птици
2. птицеферма

hen-party ['hen,pa:ti]
n шег. женска компания, женско събиране (на гости)

henpeck ['henpek]
v разг. водя (мъжа си) за носа, държа (мъжа си) под чехъл

henpecked ['henpekt]
a воден от жена си за носа, под чехъл (за мъж)

hen-roost ['henru:st]
1. прът, на който кацат кокошките в курника
2. разг. кокошарник, курник

henry ['henri]
n (pl-rys, -ries) ел. хенри (единица за индуктивност)

hep [hep]
1. a sl. добре осведомен, по последната мода
с разбиране за (to)
2. запален по суинг/джаз
to be HEP to swing music падам си по суинга

hepatic [hi'pætik]
I. 1. a мед. чернодробен
2. полезен за черния дроб (за лекарство)
3. червеникавокафяв, с цвят на черен дроб
II. n чернодробно лекарство

hepatica [hi'pætikə]
n бот. гълъбови очички (Anemone hepatica)

hepatite ['hepətait]
n минер. хепатит

hepatitis [,hepə'taitis]
n мед. чернодробно възпаление, хепатит

hep-cat ['hepkæt]
1. n sl. джазов виртуоз, виртуоз на суинг
2. любител на суингова музика, човек в крак с модата
3. битник
4. наркоман с подчертан интерес към екзотични религии

hepped up ['heptʌp]
a ам. възторжен

hepplewhite ['heplwait]
a в стила от края на XVIII в (за мебели)

heptagon ['heptəgən]
n геом. седмоъгълник

heptamerous [hep'tæmərəs]
1. a l. състоящ се от/разделен на седем части
2. бот. с по седем листенца в цветното венче

heptameter [hep'tæmitə]
n проз. хептаметър, стих в седем стъпки

heptarchy ['hepta:ki]
1. управително тяло от седем души, управление от седем владетели
2. ист. обик. HEPTARCHY хептархия, период на седемте царства в Англия (VII-VIII в.)

heptateuch ['heptətju:k]
n рел. първите седем книги от Стария завет

her [hə:,hə]
1. pers косвен падеж от she
it's HER all right тя e, няма съмнение
2. разг. неин

herald ['herəld]
I. 1. пратеник, вестител, глашатай
2. лице, чиято служба е да раздава/регистрира титли и фамилии гербове
HERALD s' College Хералдическа палата (в Лондон)
II. 1. съобщавам официално, известявам, възвестявам
2. приветствувам
3. въвеждам (into)

heraldic [he'rældik]
a хералдически

heraldry ['herəldri]
1. хералдика
2. събир. гербове
3. блясък, величественост

herb [hə:b]
n трева, билка, биле, лековито растение, подправка
sweet HERBs подправки (магданоз, копър и пр.)

herbaceous [hə:'beiʃəs]
1. a бот. тревист (за растение)
HERBACEOUS border цветен бордюр/леха
2. приличен на лист на растение

herbage ['hə:bidʒ]
1. събир. трева, зеленина
2. ocт. пасбище, паша
3. юр. право на пасбище

herbaged ['hə:bidʒd]
a обрасъл с трева

herbal ['hə:bl]
I. a билков
II. n книга за билките и използването им

herbalist ['hə:bəlist]
n билкар

herbarium [hə:bɛəriəm]
n (pl-iums, -ia) хербарий

herb beer ['hə:b'biə]
n билково питие

herb bennet ['hə:b'benit]
n бот. омайниче (Geum urbanum)

herb grace ['ha:bgreis]
n бот. седефче (Ruta gravealis)

herbicide ['hə:bisaid]
n хербицид

herbivore ['hə:bivɔ:]
n тревопасно животно

herbivorous [hə:'bivərəs]
a тревопасен

herb paris ['hə:b'pæris]
n бот. кръстач, вранско око (Paris quadrifolia)

herb robert ['ha:b'rɔba:t]
n бот. вид здравец (Geranium robertianum)

herculean [,hə:kju'li:ən]
1. херкулесов (ски), силен като Херкулес
2. много тежък, трудно изпълним

Hercules ['hə:kjuli:z]
1. мит. Херкулес (и прен.)
2. астр. съзвездието Херкулес

hercunder [,hiə'rʌndə]
adv юр., търг. под това, по-долу (в документ)

herd [hə:d]
I. 1. стадо, чарда, табун (коне)
the HERD instinct стадното чувство
2. прен. пренебр. тълпа, маса
the common/vulgar HERD простолюдието, тълпата
II. 1. събирам/трупам се в стадо, живея в стадо, движа се вкупом, тълпя се
these animals HERD together Tези животни живеят на стада
2. паса, гледам (стадо)
подбирам, повеждам (и с together)
III. n пастир, овчар, говедар (особ. в съчет. cowherd, swificherd)

herder ['hə:də]
1. пастир, овчар, говедар
2. ам. човек, който отговаря за стадото

herdsman n пастир

here [hiə]
I. 1. тук
he doesn't belong (in) HERE не e тукашен
come HERE! ела! up/down to HERE дотук
HERE today, gone tomorrow краткотраен, мимолетен, преходен
HERE and there тук и там, тук-там (е)
HERE, there and everywhere навсякъде, на много места
neither HERE, nor there без връзка с въпроса, без значение
2. насам, в тази посока
come over HERE ела насам
3. за подсилване сто
HERE l am сто ме, тук съм
HERE we are разг. ето че пристигнахме
HERE you are! разг. моля, заповядайте! вземете! ето ти го! HEREs your bag ето ти чантата
this book HERE ето (именно) тази книга
my son HERE will help you ето, синът ми ще ви помогне
4. тук, по този пункт/въпрос, в този момент
HERE l disagree with you по този въпрос не мога да се съглася с вас
HERE he stopped reading в този момент той престана да чете
HERE's how! HERE's to! пия на ваше здраве! look/aм. see HERE разг. чувай, слушай, виж (какво ще ти кажа)
same HERE разг. и аз също (така)
II. int тук! (отговор при извикване на имена)
HERE! ей! (укор)
III. 1. това място
get out of HERE! да се махаш оттук! да те няма! he lives near HERE той живее наблизо
I'm leaving HERE tomorrow тръгвам утре
2. този свят/живот

hereabout ['hiərə,baut]
adv наблизо, тъдява

hereabouts ['hiərə,bauts]
adv наблизо, тъдява

hereafter [,hiər'a:ftə]
I. adv в бъдеще, отсега нататък
II. n бъдеще
in the HEREAFTER на оня/другия свят

hereat [hiər'æt]
1. adv ост. при това, тогава, по това време
2. в резултат на това

hereby [,hiə'bai]
1. по този начин
2. в резултат на това

hereditable [hi'reditəbl]
вж. heritable

hereditament [,heri'ditəmənt]
1. юр. наследяем имот
2. pl наследство, недвижимости

hereditary [hi'reditəri]
1. a l. наследствен, унаследен, фамилен
2. традиционен

heredity [hi'rediti]
n наследственост, унаследяване

herein [,hiər'in]
adv юр. в това, тук
enclosed HEREIN тук приложен (за документ, писмо)

hereof [,hiər'ɔv]
1. adv книж. на/от/за/поради/към това
2. оттук, от това

hereon [,hiər'ɔn]
adv книж. на/поради това

heresy ['herəsi]
вж. n epec

heretic ['herətik]
n еретик, разколник, отцепник, сектант

heretical [hi'retiki]
n еретически, разколнически, отцепнически, сектантски

hereto [,hiə'tu:]
adv книж. до/към това

heretofore [,hiətu'fɔ:]
adv юр., търг. до този момент, досега, преди това
as HERETOFORE както в миналото

hereupon [,hiərə'pɔn]
1. след това
2. вследствие на това

herewith [,hiə'wið]
1. търг. с настоящето, с това
price-list HEREWITH enclosed тук приложеният каталог
2. книж. посредством/вследствие на/при това

heritable ['heritəbl]
I. 1. наследствен
2. юр. наследяем, който има правоте да наследи
II. n рl наследяемо имущество

heritage ['heritidʒ]
1. наследство, бащиния
to enter into the HERITAGE of ставам наследник на
2. библ. богоизбраният народ, израилтяните
3. рел. християнската църква

heritor ['heritə]
n наследник

herm [hə:m]
n др. гр. стълб с издялана отгоре глава на бога Хермес

hermaphrodite [ha:'mæfrədait]
I. 1. хермафродит
2. ам. педераст
II. 1. хермафродитен
2. прен. смесен, с противоположни качества

hermaphroditism [ha:'mæfrədi,tizm]
n биол. хермафродитизъм, двуполовост

hermeneutic [,hə:mi'nju:tik]
a обяснителен, тълкувателен

hermeneutical [,hə:mi'nju:tikl]
a обяснителен, тълкувателен

hermeneutics [,hə:mi'nju:tiks]
n pl с гл. в sing херменевтика, наука за тълкуването (особ. на библията)

hermetic [hə:'metik]
1. херметически
2. окултен, алхимически

hermetically [hə:'metikəli]
adv херметично, плътно

hermit [hə:mit]
1. отшелник, пустинник, анахорет
2. ам. вид курабии с меласа, стафиди и орехи

hermitage ['hə:mitidʒ]
1. килия, отшелническа хижа, уединено убежище/жилище
2. HERMITAGE Ермитаж (музей в Ленинград)

hernia ['hə:njə]
n мед. херния

hero ['hiərou]
1. герой
2. мит. херой, полубог
3. лит. главен герой

heroic [hi'rouik]
I. 1. героичен, юначен, храбър, геройски
HEROIC рoem епична поема
HEROIC age епохата на легендарните антични герои
2. HEROIC verse проз. петостъпен римован ямб, александрийски стих (във френската поезия), хекзаметър (в античната поезия)
3. високопарен, надут, бомбастичен (за стил)
4. решителен, смел, драстичен
5. изк. внушителен, с размери по-големи от естествена величина, със силно въздействие, драматичен
II. 1. и рl героични стихотворения/стихове
2. Рl прен. декламаторство, театралничене, надут/бомбастичен/високопарен език
to indulge in HEROICs, to go into HEROICs декламирам, изпадам в афект

heroically [hi'rouikəli]
adv геройски, като герой

heroin ['herouin]
n фарм. хероин

heroine ['herouin]
n героиня

heroism ['herouizm]
n героизъм, геройство, доблест

heron ['herən]
n зоол. чапла, сив рибар (Ardea cinerae)

hero-worship ['hiərou,wə:ʃip]
I. n култ към/преклонение пред героите
II. v изпитвам преклонение пред, боготворя, луд съм по (артист и пр.)

herpes ['hə:pi:z]
n мед. херпес

herring ['heriŋ]
n херинга, селда (Clupea harengus)
to draw a red HERRING across the path/track/trail отвличам вниманието от главния въпрос
packed like HERRING (in a barrel) наблъскани/натъпкани като сардели
the HERRING pond шег. разг. (Северният) Атлантически океан

herring-bone ['heriŋboun]
I. 1. рибена кост
2. тъкан/бод/украшение във вид на рибена кост
HERRING-BONE stitch бод рибена кост, руски бод (на бродерия)
3. арх. зидария с камъни/тухли/керемиди, наредени зигзагообразно
II. 1. във вид на рибена кост
2. тех. шевронен (за зъбно колело)
3. HERRING-BONE climbing ски елховидно изкачване
III. 1. шия/бродирам с бод рибена кост
2. ски правя елховидно изкачване

herring-gull ['heriŋgʌл]
n зоол. гларус, сребриста чайка (Larus argentatus)

hers [hə:z]
pron poss pred неин
a friend of HERS една нейна прИятелка
no effort of HERS никакво усилие от нейна страна
my father and HERS моят и нейният баща

herself [hə:'self]
1. refl се, себе си
2. за усилване
she HERSELF тя сама (та) (вж. oneself)

hertz [həits]
n pl с гл. в sing ел., рад. херц (единица за честота)

he's [hi:z]
съкр. от he is, he has

hesitance ['hezitəns]
вж. hesitation

hesitancy n колебливост

hesitansy ['hezitənsi]
вж. hesitation

hesitant ['hezitant]
a колеблив, нерешителен

hesitantly a колебливо

hesitate ['heziteit]
1. колебая се, двоумя се, не се решавам, съмнявам се
2. заеквам, запъвам се, пелтеча

hesitatingly a колебливо

hesitation [,hezi'teiʃn]
1. колебание, нерешителност, двоумение
2. запъване, заекване

hesperian [he'spiəriən]
I. nоет. a западен
II. n западен жител, западняк

Hesperus ['hespərəs]
n поет. вечерница, Венера

Hessian ['hesiən]
I. a геогр. хесенски, от Хесен
II. 1. жител на хесенската провинция
2. aм. ист. хесенски наемен войник (на английска служба в Северна Америка XVIII в.)
3. наемник
4. текст. h. зебло
5. рl високи ботуши (XIX в.) (и HESSIAN boots)

hest [hest]
n ост. повеля, заповед

hetaera [he'tiərə]
n др. гр. хетера

hetaira [he'taiərə]
n др. гр. хетера

heterochromatic [,hetərokrou'mætik,]
a разноцветен

heterochromous [,hetərə'krouməs]
a разноцветен

heteroclite ['hetərəklait]
I. 1. аномален, представляващ изключение
2. грам. хетероклитен, неправилен
II. 1. аномалия, изключение
2. грам. дума с неправилно склонение/спрежение

heterodox ['hetərədɔks]
a книж. неправоверен, неправославен, иноверен

heterodoxy ['hetərədɔksi]
1. книж. неправославие, друговерие, ерес
2. мнение, което се отклонява от общоприетото

heterodyne ['hetəroudain]
a рад. хетеродинен

heterogeneity [,hetəroudʒi'ni:iti]
n разнородност, хетерогенност, различие

heterogeneons [,hetərou'dʒi:njəs]
a хетерогенен (и хим.), разнороден, нееднороден, чужд

heterogeneous a разнороден

heterologous [hetə'rɔləgəs]
1. несъответствуващ
2. мед. състоящ се от тъкан, различна от нормалната, хетероложен (при тумор)

heterosexual [,hetəro'sekʃuəl]
a биол. привличан от обратния пол, хетеросексуален

hetman ['hetmæn]
1. ист. полски пълководец, хетман
2. казашки вожд

het up ['het'ʌp]
a sl. разстроен, (силно) възбуден

heuristic [hjuə'ristik]
I. a евристичен
II. n евристичен метод/принцип (и pl)

hew [hju:]
1. сека, повалям, отсичам (дърво, клон и пр.)
нанасям удари (at, among), насичам
цепя (down, away, off)
he HEWed his enemy to pieces съсече неприятеля (със сабя)
2. одялвам, осичам, издялвам
3. постигам/правя с голямо усилие
to HEW one's way through the jungle пробивам си път в джунглите (чрез отсичам на клони и пр.)
to HEW out a career for oneself изграждам си кариеpa
4. ам. съобразявам се с, подчинявам се на (дадена политика и пр.) (to)

hewer [hjuə]
1. дървар, резач (на дърва)
2. каменар, каменоделец
3. мин. (рудо) копач, забойчик
a HEWERs of wood and drawers of water хора, извършващи тежък физически труд

hewn вж. hew

hex [heks]
I. 1. магия
2. магъосница, вещица
3. нещо, което носи лош късмет
II. v омагъосвам

hexagon ['heksəgən]
n геом. шестоъгълник

hexagonal [hek'sægənl]
1. шестоъгълен
2. с шестоъгълни стени (за кристал и пр.)

hexahedral [,heksə'hi:drəl]
a геом. шестостенен

hexahedron [,heksə'hi:drən]
n геом. шестостенна фигура особ. куб

hexameter [hek'sæmitə]
n проз. хекзаметър

hexapod ['heksəpɔd]
n зоол. шестокрако насекомо

hexapody [hek'sæpɔdi]
n проз. шестостъпен стих

hey [hei]
I. int ей! хей! (изразява радост, изненада, запитване, привличане на внимание)
HEY for...! браво на...!
II. вж. hay

heyday ['heidei]
n разцвет, връх, зенит, апогей

heyduck ['haiduk]
вж. haiduk

h-homb ['eitʃbɔm]
n водородна бомба

h-hour ['eitʃ,auə]
n воен. час за започване действия/операция

hi [hai]
int ей! хей! ам. здрасти! здравей!

hiatus [hai'eitəs]
1. празнина, лакуна, пропуск, дупка (особ. в ръкопис)
2. анат. естествена цепнатина/пукнатина/празнина (на кост, хранопровода и пр.)
3. ез. хиатус

hibenuanism [hai'bə:niənizm,hai'bə:nisizm]
n ирландски идиом/особеност

hibernal [hai'bə:nl]
a книж. зимен

hibernate ['haibəneit]
1. спя зимен сън (за животно)
2. зимувам
3. прен. бездействувам

hibernation [,haibə'neiʃn]
n (прекарване в) зимен сън

Hibernian [hai'bə:njən]
I. a ирландски
II. n ирландец

hibiscus [hi'biskəs]
n бот. хибискус

hiccough 1. n (hiccup) хълцане
2. v хълцам, произнасям с хълцане

hiccup ['hikʌp]
n хълцане

hic jacet ['hik'dʒeisit]
n лат. епитаф, надгробен надпис, тук почива

Hick [hik]
I. n ам. разг. селяк, селяндур, провинциалист
II. 1. селски, простичък
2. провинциален, затънтен

hickory ['hikəri]
1. бот. сев. -ам. дърво с твърда дър весина (Carya)
2. дървесината на това дърво
3. кривак, бастун от това дърво

hid вж. hide

hidalgo [hi'dælgou]
n исп. хидалго

hidden вж. hide

hide [haid]
I. 1. кожа (на едро животно), одрана кожа (сурова, обработена)
2. разг. шег., неодобр. човешка кожа
to tan/dress someone's HIDE смъквам някому кожата от бой
man he hadn't seen HIDE or hair of for years човек, на когото напълно бе загубил следите от години/от когото години наред нямаше ни вест, ни кост
II. v разг. бия
III. v (hid, hidden, hid) крия (се), скривам (се) (и с out, up), укривам (се) (out)
прикривам (се) (и с away, ам. out), закривам, покривам, запазвам в тайна
to HIDE one's head/face прен. скривам си срама, спотайвам се (от срам)
to HIDE one's light/candle under a bushel погребвам си таланта, от скромност не проявявам способностите си
hidden hand тайно влияние
IV. 1. скривалище
2. гюме (на ловци), прикрит наблюдателен пост (на фотографа и пр.)
V. n ист
1. мярка за повърхност (около 40 хектара)
2. земя, достатъчна за издържане на едно семейство (в Англия)

hide-and-seek ['haidən'si:k]
n (игра на) криеница/жмичка

hide-away ['haidəwei]
1. n разг. скривалище, убежище
2. беглец

hidebound ['haidbaund]
1. изпосталял, кожа и кости, дръглив, мършав (за животно)
2. обвит с кора (за дърво)
3. прен. ограничен, тесногръд

hideous ['hidiəs]
1. грозен, отвратителен, противен
2. разг. неприятен

hide-out ['haidaut]
вж. hide-away

hidey-hole вж. hidy-hole

hiding ['haidiŋ]
I. n разг. бой, пердах
to give someone a HIDING напердашвам някого
II. n укриване, скривалище, укритие
to be in/go into HIDING укривам се

hiding-place ['haidiŋpleis]
n скривалище

hidrosis [hi:'drousis]
n физиол. изпотяване

hidy-hole ['haidihoul]
n скривалище

hie [hai]
v refl поет. ост. бързам (to)

hierarchic [,haiə'ra:kik]
a йерархически

hierarchical [,haiə'ra:kikl]
a йерархически

hierarchy ['haiəra:ki]
1. йерархия (и църк.)
2. рел. (всяка от трите групи) ангели

hieratic [,haiə'rætik]
1. свещенически, жречески, свещен
2. (х) йератически (и за опростеното скорописно писмо у древните египтяни)

hierocracy [,haiə'rɔkrəsi]
n управление на духовни лица

hieroglyph ['haiərouglif]
n йероглиф

hieroglyphic [,haiərou'glifиk]
I. a йероглифен
II. n pl йероглифи

hierographic [,haiəro'græfik]
a отнасящ се до свещената писменост

hierophant ['haiəro(u)fænt]
n йерофант, първожрец

hi-fi ['hai,fai]
вж. high-fidelity

higgle ['higl]
вж. haggle

higgledy-piggledy [,higldi'pigldi]
I. adv в пълен безпорядък, без ред, безразборно, разбъркано
II. a разбъркан, разхвърлян, един през друг

high [hai]
I. 1. висок, издигнат, възвишен
2. висш, главен, върховен
the Most HIGH библ. бог
HIGH court върховен съд
HIGHer court по-горна съдебна инстанция
HIGHer animals висши животни
HIGHer institute of... висш институт по
3. голям, главен, важен
HIGH Festival голям (църковен) празник
HIGH altar главен олтар
HIGH street главна улица
HIGH spot sl. най-забележително място, най-важна черта
HIGH light/spot връхна точка, силен момент (на пиеса и пр.)
to hit the HIGH spots/lights отличавам се, блесвам (за артист), достигам силни моменти, грабвам публиката (за пиеса), прекалявам
4. голям, силен, висок (за цени, залагане, напрежение, температура и пр.), близо до полюсите (за геогр. ширина)
HIGH in iron с високо съдържание на желязо
HIGH velocity/speed голяма скорост
HIGH wind силен вятър
HIGH sea бурно море
HIGH polish силна лъскавина, лустро
HIGH area метеор. област с високо барометрично налягане
5. Който е в най-високата си точка/в разгара си
the HIGH point of the novel кулминационната точка на романа
HIGH Renaissance разцвет на Ренесанса
6. остър, писклив, тънък (за глас и пр.), висок (за тон)
7. фон. затворен. (за гласна)
8. висок, превъзходен, отличен
HIGH art голямо изкуство
to speak of someone in HIGH terms изказвам се отлично за някого
9. възвишен, благороден, героичен (за приключение и пр.)
HIGH thinking нравствена издигнатост
HIGH calling високо призвание
10. богат, разкошен
HIGH living охолен живот
11. весел, развеселен, разг. пийнал
to have a HIGH (old) time прекарвам чудесно/много весело
12. надменен, арогантен
with a HIGH hand надменно, арогантно, произволно, своеволно
HIGH and mighty високомерен, надменен, ост. С висок чин
13. сърдит
HIGH words/language ядни думи
14. пол. краен
15. sl. леко вмирисан (за месо, дивеч)
to get HIGH вмирисвам се
16. sl. под влияние на наркотик
17. сериозен, тежък (за престъпление)
HIGH treason държавна измяна
HIGH and dry (заседнал) на сухо (за кораб и пр.), изолиран, изоставен (за човек)
HIGH colour/complexion изчервяване, руменина
HIGH farming интензивно земеделие
HIGH table маса на подиум в университетска столова (за преподаватели и почетни гости)
II. 1. (на) високо
to aim/fly HIGH прен. хвърча нависоко
2. силно
to blow HIGH духам силно (за вятър)
3. високо, пискливо, тънко
4. високо, много
to stand HIGH високо съм ценен
на почит съм (with)
to play/stake HIGH карти залагам много
HIGH and low навсякъде
to search/hunt HIGH and low търся навсякъде/под дърво и камък
to live HIGH живея в разкош/нашироко
III. 1. (най-) високо ниво/число
2. метеор. антициклон
3. карти най-голяма карта
4. най-висока точка, рекорд, максимум
all-time HIGH рекорд
5. ам. разг. high school
6. ам. разг. авт. трета скорост
7. еуфория под влияние на наркотик
from (on) HIGH от небето
on HIGH горе в Небесата
HIGH and low всички (обществени класи), бедни и богати
HIGH and mighties големци
how's that for HIGH? ам. как та се вижда, а? бива си го, нали? the HIGH разг. главната улица (особ. в Оксфорд)

highball ['haibɔ:l]
I. 1. уиски със сода
2. жп. сигнал за тръгване на влак (с пълна скорост)
3. бърз влак
II. v жп. пътувам/вървя с пълна скорост

high beam ['haibi:m]
n авт. дълга светлина

highbinder ['hai,baində]
1. n ам. член на тайна китайска терористична организация, конспиратор, съзаклятник
2. гангстер
3. корумпиран политик

high-blown ['haibloun]
1. силно надут, издут
2. прен. надут, наперен, високомерен

high-born ['haibɔ:n]
a от благороден произход

highboy ['haibɔi]
n висок скрин

high-bred ['haibred]
1. породист
2. добре възпитан

highbrow ['haibrau]
I. n разг. интелектуалец, интелигент (и неодобр.)
II. a неодобр. интелектуален, интелигентски

high chair ['hai'tʃɛə]
n високо детско столче с масичка

high church [,hai'tʃə:tʃ]
n консервативно течение в англиканската църква

high churchman [,hai:tʃə:tmən]
n привърженик на консервативното течение в англиканската църква

high-class ['haikla:s]
a първокачествен

high-coloured [,hai'kʌləd]
1. румен, поруменял, зачервен
2. жив, ярък (и прен.), преувеличен, подсилен

high comedy [,hai'kɔmədi]
n лит. салонна комедия

high command [,haikə'ma:nd]
n воен. върховно командуване

high commission [,haikə'miʃn]
n пол. посолство на една страна от Британската общност в друга

high commissioner [,haikə'miʃnə]
n пол. върховен комисар (представител на доминион във Великобритания)

high-day ['haidei]
n голям празник, празничен ден

higher-up [,haiər'ʌp]
n sl. големец

high-falutin [,haifə'luitin]
n надути/бомбастични писания/език, а надут, превзет, бомбастичен

high-faluting [,haifə'luitin]
вж. high-falutin

high-fidelity [,haffi'deliti]
а, n рад. (с) висока точност на възпроизвеждане

high finance [,haifai'næns]
n крупни финансови операции, висши финансови кръгове

high-flier [,hai'flaiə]
1. амбициозен човек, човек със замах/високи стремежи
2. способен/талантлив човек
3. HIGH-FLIER (и ист.) High Churchman

high-flown ['haifloun]
a екстравагантен (за идеи и пр.), бомбастичен (и за език, стил)

high-flyer вж. high-flier

high-grade ['haigreid]
a висококачествен, първокласен, богат (за руда)

high-handed [,hai'hændid]
a своеволен, властен, повелителен

high-hat ['hai'hæt]
I. 1. цилиндър (шапка)
2. сноб, надут/превзет/високомерен човек
II. a надут, високомерен, превзет
III. v (-tt-) ам. държа се високомерно (към)

high-hearted a храбър

highjack вж. hijack

high-keyed ['hai'ki:d]
1. муз. на висок тон (за песен)
2. нервен, екзалтиран, въодушевен, запален

highland ['hailənd]
1. висока (планинска) облает
the HIGHLAND s планинска (северна) част на Шотландия
2. pl геол. плато, плоскогорие

highlander ['hailəndə]
n (шотландски) планинец

highlands n планинска страна

high-level [,hai'levl]
1. на високо равнище
2. висш (за персонал)
3. извършен на/от голяма височина

high-life 1. n висше общество
2. а ам. жизнерадостен

highlight ['hailait]
I. 1. изк. силно осветена/светла точка
2. прен. връхна точка
рl най-хубавите места (в опера, пиеса и пр.)
a to be in the HIGHLIGHTs в центъра на вниманието съм
to hit the HIGHLIGHTs отличавам се, блясвам (за артист), грабвам публиката (за пиеса)
II. v подчертавам, изтъквам, карам да изпъкне

highlights n най-съществената част от

high-lows ['hailouz]
n ост. цели обувки (до над глезена)

highly ['haili]
1. много, силно, крайно, високо
HIGHLY pleased извънредно доволен
2. благоприятно, благосклонно
to be HIGHLY connected имам връзки, роднина съм с видни хора

high-minded [,hai'maindid]
1. благороден, възвишен, принципен
2. ост. горд

high-necked ['hainekt]
a с висока яка (за дреха)

highness ['hainis]
1. височина, висота, възвишеност
2. висока стелен
the HIGHNESS of prices високите цени
3. величина
4. Н. височество (титла)
His/Your HIGHNESS Негово/Ваше височество

high-pitched [,hai'pitʃt]
1. висок, тънък, пронизителен (за звук)
2. остър, стръмен, силно наклонен (за покрив)
3. прен. висок (за стил), възвишен, благороден (за цел, характер и пр.)

high-power [,hai'pauə]
1. тех. мощен
2. далекобоен (за оръдие)
3. много предприемчив
4. влиятелен, с широки пълномощия

high-powered [,hai'pauəd]
вж. high-power

high-pressure [,hai'preʃə]
1. тех. с високо налягане, високонапорен (за компресор)
2. прен. настоятелен, упорит, делови, много бърз, енергичен, динамичен

high-priced [,hai'praist]
a скъп

high priest [,hai'pri:st]
1. първосвещеник, първожрец
2. високопоставен човек, вожд, арбитър

high-ranking [,hai'raæŋkiŋ]
1. старши по чин
2. изтъкнат, виден

high-rise ['hai'raiz]
I. a attr с много етажи
II. n многоетажна сграда

high road ['hairoud]
1. главно шосе/път
2. прав път (към нещо, и прен.)

high roller [,hai'roulə]
1. n ам. разг. разсипник, прахосник и гуляйджия
2. безразсъден комарджия

high-rolling [,hai'rouliŋ]
n ам. разг. пилеене на пари, разточителство

high school ['haisku:l]
n гимназия, средно училище

high-sounding ['hai,saundiŋ]
1. громък, шумен, силен
2. прен. високопарен, пищен (за стил и пр.)

high-speed ['haispi:d]
I. 1. висока/голяма скорост
2. авт. директна скорост/предавка
II. 1. високоскоростен
2. бързодействуващ (за ЕИМ)
3. бързоходен (за двигател)
HIGH-SPEED steel бързорежеща/инструментална стомана

high-spirited [,hai'spiritid]
1. смел, решителен, неустрашим, дръзновен
2. горещ, буен (и за кон), сприхав
3. жизнерадостен

high-strung ['haistrʌŋ]
a чувствителен, лесно възбудим, раздразнителен, нервен, напрегнат

hight [hait]
a ост. поет. наречен, на име

hightail ['haiteil]
v разг. бързам, измъквам се
to HIGHTAIL it офейквам, плюя си на петите

high-toned [,hai'tound]
1. муз. на висок тон/глас
2. възвишен, благороден, пристоен
3. моден, изискан, претенциозен, помпозен

high-up ['hai'ʌp]
n разг. важна особа

high-water mark [,hai'wɔ:təma:k]
1. мор. ниво/линия на прилива, линия на високите води (на река, езеро)
2. най-висока/връхна/кулминационна точка
the HIGH-WATER MARK of English poetry връх/златен век на английската поезия

highway ['haiwei]
1. шосе
2. главен път (и мор., ав.)
HIGHWAYs and byways главки и странични пътища
3. прен. прав/най-пряк път
to be on the HIGHWAY to success/ruin на път съм да успея/да се проваля

highwayman ['haiweimən]
n (pl-men) ист. разбойник, бандит (на кон)

hijack ['haidʒæk]
I. 1. ограбвам (стоки в превозно средство) на път
2. отвличам (самолет и пр.) с екипажа и товара му
3. изнудвам, измамвам
II. n отвличане (на самолет и пр.)

hijacker ['haidʒækə]
1. човек, който отвлича самолет и пр
2. ам. sl. бандит, крадец на спиртни напитки (от контрабандисти)

hike [haik]
I. 1. скитам, ходя на екскурзия (пеша)
2. издигам (се), повдигам (се), измъквам се (за риза блуза)
3. ам. повишавам рязко (цени, наем и пр.)
II. 1. екскурзия (пеша)
2. ам. увеличение (на надници, цени и пр.)

hiker ['haikə]
n турист (пешеходец)

hiking ['haikiŋ]
n туризъм (пеша)

hilarious [hi'lɛəriəs]
a весел и шумен, оживен

hilariousness [hilɛəriəsnis,hilæriti]
n веселост, веселие, веселба

hilarity n веселост, веселие, веселба

hill [hil]
I. 1. хълм, височина, възвишение, могила, рид, бърдо, баир
2. стръмнина, наклон
sharp/steep HILL слизане/качване по стръмнина
3. куп, купчина, купчинка (напр. мравуняк, къртичина, торище)
4. attr хълмист
up HILL and down dale по планини и долини, прен. навсякъде, с всички сили, енергично
over the HILL вече минал разцвета си, много възрастен, по лош път, в упадък
to be over the HILL разг. преодолял съм криза/трудности
II. 1. правя на куп
2. загърлям (картофи и пр., и to HILL up)

hill-billy ['hilbili]
1. n ам. селяк, планинец (от Юга в САЩ)
2. народна музика от южните щати

hill-folk ['hilfouk]
1. планински жители
2. шотл. разг. феи

hilling ['hiliŋ]
1. насип (ване), натрупване
2. гърлене (на картофи и пр.)

hillman ['hilmæn]
n (pl-men) планински жител, планинец

hillock ['hilək]
1. хълмче, могила
2. купчинка

hillocky ['hiləki]
a хълмист, неравен

hill-side ['hilsaid]
n склон

hill-top ['hiltɔp]
n връх на хълм, хребет и пр

hilly [hili]
a хълмист, планински, неравен (за път)

hilt [hilt]
n ефес, дръжка
n дръжка (на сабя, кама)
up to the НILT напълно

him [him]
pron pers косе. падеж от he го, него, му, на него

himself [him'self]
1. refl се, себе си
2. за усилване
he HIMSELF той самият, сам той (вж. oneself)

hind [haind]
I. 1. сърна, кошута
2. женската на елен
II. 1. ост. селянин, селяк
2. диал. земеделски работник
III. a заден
HIND carriage последен вагон

hinder ['haində]
I. a заден
II. v преча, спъвам, спирам, затруднявам, възпрепятствувам
I was HINDERed from coming бях възпрепятствуван да дойда

hindermost ['haindəmoust]
вж. hindmost

Hindi ['hindi:]
n езикът хинди

hindmost ['haindmoust]
a най-последен, най-заден

hindoo вж. hindu

hindrance ['hindrəns]
n пречка, спънка, задръжка, препятствие, мъчнотия

hindsight ['haindsait]
1. умуване след събитието, закъсняла преценка на събитие
2. воен. мерник

Hindu ['hindu:]
I. a индуски
II. n индус

hinge [hindʒ]
I. 1. панта, шарнир
2. еластична връзка (напр. на мида)
3. прен. център, фокус, главен пункт, опорна точка, решаващ фактор
4. ам. ъгълче (за прикрепване на марка и пр. в албум)
II. 1. закрепям с панти/шарнирно, вися на панти
2. прен. завися (on от)

hinny ['hini]
I. n муле
II. v цвиля (за кон)

hint [hint]
I. 1. намек, подмятане, загатване
to drop/let fall/throw out a HINT намеквам
to take a HINT разбирам намек, вземам си бележка
he will not take a HINT той не разбира от намек
2. кратък съвет
HINTs on housekeeping домакински съвети
II. v намеквам
подмятам, загатвам (at за)

hinterland ['hintəlænd]
n нем. хинтерланд

hip [hip]
I. 1. бедро, хълбок, ханш
2. стр. ребро (на покрив)
HIP and thigh безпощадно
II. n шипка (плодът)
III. вж. hep
IV. разг. ряд. съкр. от hypochondria
V. v (-рр-) изпадам в меланхолия, унивам (обик. рр), прен. потискам, угнетявам, досаждам
to be/feel HIPped унил съм, скучно/досадно ми е
VI. int
HIP, HIP hurrah! хип, хип, ура!

hip-bath ['hipba:θ]
n седяща вана

hip-flask ['hipfla:sk]
n плоско шишенце (за джоб), павурче

hipped [hipt]
1. угнетен, унил
2. ам. разг.
to be HIPPED on запален съм по

hippety-hop [,hipiti'hɔp]
adv разг. скок-подскок

hippie ['hipi]
n хипи

hippo ['hipou]
съкр. разг. hippopotamus

hippocampus [,hipə'kæmpəs]
1. зоол. морско конче
2. мит. кон с опашка на риба

hippodrome ['hipədroum]
n хиподрум

hippogriff ['hipəgrif]
n мит. хипогриф, крилат кон

hippopotamus [,hipə'pɔtəməs]
n (pl-muses, -mi) зоол. хипопотам, речен кон

hippy вж. hippie

hipster ['hipstə]
I. вж. hep-cat
II. a с колан на ханша

hirarch ['haiəra:k]
1. йерарх, първосвещеник
2. високопоставено лице

hircine ['hə:sain]
1. кози, с козя миризма
2. прен. похотлив

hire [haiə]
I. 1. наем, наемане
on HIRE под наем
for HIRE под наем, свободен (знак на такси)
bicycles for HIRE велосипеди под наем
2. наем, заплащане, възнаграждение, заплата, прен. награда
II. 1. наемам, главявам, цаня
2. давам под наем (out)
3. to HIRE out ам. разг. постъпвам на служба (as като) (и refl)

hireling ['haiəliŋ]
1. наемен работник
2. продажник, наемник
3. наемен войник, наемник

hire-purchase ['haiə'paitʃis]
1. продажба/покупка на изплащане
2. attr на изплащане

hirsute ['hə:sju:t]
a книж., шег. космат, обрасъл, брадат

his [hiz,iz]
pron poss и pred негов, свой, си

hispid ['hispid]
a бот., зоол. бодлив, четинест

hiss [his]
I. 1. съскам, свистя
2. освирквам, дюдюкам
to HISS someone off the stage изгонвам (някого) от сцената с дюдюкане/освиркване
II. 1. съсък, съекане, свистене
2. свиркане
3. ез. съскащ звук

hist [hist]
int шт! тихо! внимание!

histology [hi'stɔlədʒi]
n хистология

historian [hi'stɔ:riən]
n историк

historiated [hi'stɔ:rieitid]
1. v красен с митологични/символични фигури
2. снабден с исторически илюстративен материал

historic [hi'stɔrik]
1. исторически, с историческо значение
2. HISTORIC tenses грам. исторически времена

historical [hi'stɔrikl]
1. исторически, отнасящ се до миналото/историята
2. грам. исторически

historicity [,histə'risiti]
n историческа правдоподобност/достоверност

historicize [hi'stɔrisaiz]
1. третирам исторически, използувам исторически материали
2. придавам историческо значение на

historify [hi'stɔrifai]
вж. historicize i

historiographer [,histɔiri'ɔgrəfə]
n историограф

historiography [,histɔ:ri'ɔgrəfi]
n историография

history ['histəri]
1. история
ancient HISTORY древна/стара история, прен. минала работа, стара история
modern HISTORY нова история
to make HISTORY кова историята, имам епохално значение
to become HISTORY ставам тема на/оставам в историята
2. историческа пиеса (особ. Шекспирова)

histrionic [,histri'ɔnik]
I. 1. сценичен, актъорски
2. театрален, позъорски, превзет, фалшив
II. 1. театрално представление/спектакъл, театрално изкуство
2. театралничене, позъорство, преструвки, превземки

histrionics n pl театрално представление, сценично изкуство

hit [hit]
I. 1. удрям, бия, нанасям удар
удрям се (against, on/upon)
2. удрям, улучвам, умервам, попадам в целта
3. засягам (и прен.), обиждам
to he hard HIT пострадвам, бивам силно засегнат
to HIT someone where it hurts засягам някого на болното място, настъпвам някого по мазола
4. попадам/натъквам се на, намирам, иалучквам, случвам, улучвам
to HIT someone's fancy харесвам се/допадам някому
5. отгатвам, улучвам
to HIT a likeness улавям прилика
you've HIT it отгатна, позна, улучи
6. sl. поемам (пъm), пристигам в
to HIT the road/trail/pike/breeze тръгвам на път/да странствувам
to HIT the beach слизам на брега
7. авт. (до) стигам, вдигам (скорост)
8. разг. бивам публикуван в (печота)
to HIT the big spots ам. sl. гуляя, пиянствувам
to HIT the bottle пия много, удрям го на пиянство
to HIT the spot услажда ми се, много ми се харесва
to HIT the pace разг. водя бурен живот, to HIT the roof/ceiling ам. разг. избухвам, побеснявам
it HITs you in the eye очевидно e, не може да не го видиш, ще ти избоде очите
to HIT the hay/sack отивам да спя, лягам си
to HIT the ground ав. sl. кацам, приземявам се
to HIT the silk ав. sl. скачам с парашут
hit back разг. отвръщам (на удара с удар) (at), връщам си го
hit off улавям прилика/сходство, докарвам/имитирам точно, скицирам набързо
to HIT it off погаждам се, разбирам се (with)
hit on/upon натъквам се/попадам на, намирам, хрумва ми
hit out удрям силно/наляво и надясно
разг. нападам яростно (at)
hit up ам. sl. to HIT someone up for изкрънквам от някого (пари и пр.)
to HIT it up буйствувам
II. 1. удар
2. попадение
full HIT точно попадение
3. нападка
сатирична забележка, сарказъм (at)
that was a HIT at me това беше камък в моята градина
4. разг. успех
сензация (with сред), шлагер
to make a HIT with имам голям успех/добивам голяма популяриост сред
5. разг. късмет
HIT or miss, ам. HIT-and-miss наслуки, както дойде, безразборно
HIT songs, song HITs най-популярни песни, хитове (на грамофонна плоча и пр.)

hit-and-run ['hitən'rʌn]
1. авт. който не спира, когато е блъснал/сгазил някого
2. воен. ав. който бързо пуска бомбите и бяга

hitch [hitʃ]
I. 1. дръпвам, издърпвам, подръпвам (и с up)
2. закачам (се), завързвам (on, onto за)
впрягам (и с up)
3. оженвам
to get HITCHed sl. оженвам се
to HITCH up with събирам се с, оженвам се за
4. тех. зацепвам, захващам
5. накуцвам, куцукам
6. sl. погаждам се, разбирам се
прилягам (with)
7. разг. давам знак (при автостоп)
II. 1. (по) дръпване
2. закачване, скачване
3. спънка, пречка, затруднение, засечка
to go off without a HITCH минавам гладко/благополучно
4. мор. вид възел
5. впрягане
6. накуцване
7. геол. слабо разместване на пластове
8. ам. разг. военна служба
9. пътуване на автостоп

hitch-hike ['hitʃhaik]
v пътувам на автостоп

hitch-hiker ['hitʃhaikə]
n човек, който пътува на автостоп

hither ['hiða]
I. adv ост. насам, тук
HITHER and thither в различии посоки, насам-натам
II. a по-близък, отсамен

hitherto [,hiðə'tu:]
1. досега
2. ост. дотук

hitlerite ['hitlərait]
1. хитлерист
2. attr хитлеристки

hit-or-miss ['hitɔ:'mis]
a нехаен, случаен, безсистемен

hive [haiv]
I. 1. кошер
2. рой, рояк (пчели)
3. прен. кошер, мравуняк
II. 1. прибирам пчели (в кошер), влизам (в кошер)
2. правя мед (в кошер)
3. трупам, натрупвам
4. живея в общество/на групи
hive off роя се
отцепвам се (from), отделям (се), възлагам работа, отделям средства за филиал

hives [haivz]
1. n pl мед. копривна треска, копривница, уртикария, обрив
2. круп

h'm [hm]
int хм!

ho [hou]
1. ей, хей
2. о! я! ax! (изразява учудване)

hoar [hɔ:]
1. a поет. побелял, посивял (за коса)
2. побелял (от слана, скреж)

hoarbound вж. horebound

hoard [hɔ:d]
I. 1. (скрит) запас
2. съкровище, имане
3. куп, множество (факти и пр.)
II. 1. складирам, натрупвам, трупам, (пре) запасявам се
2. пазя, съхранявам (и прен.)
скривам, скътвам (up)

hoarding ['hɔ:diŋ]
1. временна ограда около строеж
2. място за лепене на афиши/плакати

hoar-frost ['hɔ:frɔst]
n скреж, слана

hoarse [hɔ:s]
a дрезгав, сипкав, пресипнал
to shout oneself HOARSE преграквам от викане

hoarstone ['hɔ:stoun]
1. побит камък, старинен граничен камък
2. паметник

hoary ['hɔ:ri]
1. побелял, посивял, остарял
2. стар, древен, почтен
3. бот. покрит с белезникави влакънца

hoax [houks]
I. v излъгвам, баламосвам, погаждам номер на
II. n измама, номер, шега, жур. измислица

hoaxer ['houksə]
n човек, който погажда номера/шеги

hob [hɔb]
I. 1. подставка в/до огнище (за затопляне на ядене)
2. тех. червячна фреза, винторез
3. hobnail
II. v (-bb-) подковавам с кабъри
III. вж. hobgoblin

hobble ['hɔbi]
I. 1. куцам, накуцвам, правя да окуцее
to HOBBLE along вървя куцешком
2. спъвам (кон) с букаи
3. прен. спъвам, озадачавам
II. 1. куцане, накуцване, куцукане
to have a HOBBLE in one's gait куцам, накуцвам
2. (спъване на кон с) букаи
3. ост. затруднено положение, спънка

hobbledehoy [,hɔbldi'hɔi]
n дангалак

hobble-skirt ['hɔblskə:t]
n много тясна пола

hobby ['hɔbi]
I. 1. хоби
2. вж. hobby-horse
3. ист. модел ранен велосипед
II. n зоол. сокол орко (Faico subbuteo)

hobby-horse ['hɔbihɔ:s]
1. n дървена пръчка с конска глава (детска играчка), конче (за люлеене), дървен кон на въртележка
2. любима тема, идея фикс
to ride/mount a HOBBY-HORSE (постоянно) подхващам любима тема

hobgoblin ['hɔbgɔblin]
1. зъл дух, дяволче
2. плашило

hobnail ['hɔbneil]
I. n кабър (за подковаване на обуща)
II. v подковавам с кабъри

hob-nob ['hɔbnɔb]
I. v (-bb-) дружа, другарувам
черпя се, пия (with someone, HOB-NOB together)
to HOB-NOB with the great в близки/приятелски отношения съм с големци
II. n sl. лек/приятелски разговор, сладки приказки

hobo ['houbou]
I. 1. n (pl-s, -oes) ам. sl безделник, скитник
2. странствуващ работник
II. v ам. sl. скитам

hock [hɔk]
I. 1. зоол. става в долната част на задния крайник на копитно животно
2. месото на джолан (особ. свински)
II. v осакатявам (кон), прерязвам сухожилие
III. n и Н. бяло рейнско вино
IV. v sl. залагам (предмет)
V. n sl.
in HOCK заложен (за вещ), в затвора, заборчлял

hockey ['hɔki]
n сп. хокей (u на лед)

hockey-stick ['hɔkistik]
n сп. стик за хокей

hocus ['houkəs]
I. 1. мамя, измамвам, погаждам номер
2. упойвам, упоявам (с наркотично средство)
3. слагам наркотик във (вино и пр.)
II. n питие с наркотик

hocus-pocus [,houkəs'poukəs]
I. 1. фокус-бокус, жонглъорство
2. измама, измамничество
II. v правя фокуси, жонглирам, погаждам номера

hod [hɔd]
1. подставка (за носене на тухли на рамо)
2. кофа/съд за въглища

hod-carrier ['hɔd,kæriə]
вж. hodman

hodgepodge ['hodʒpɔdʒ]
вж. hotchpotch

hodman ['hɔdmæn]
1. помощник на зидар
2. прен. човек, който върши механична/еднообразна/подготвителна работа (за писател и пр.)

hodometer [hɔ'dɔmitə]
вж. odometer

hoe [hou]
I. n мотика
II. v копая (с мотика), окопавам, прекопавам

hoe-cake ['houkeik]
n ам. царевична питка

hog [hɔg]
I. 1. свиня, прасе, особ. кастриран шопар
2. диал. шиле, биче годиначе
3. прен. лакомец, егоист, долен/мръсен човек, простак
to go the whole HOG върша нещо докрай/както трябва
II. 1. изкривявам гръб
2. подстригвам късо (грива)
3. мор. огъвам се, изкривявам се, изкорубвам се, измятам се (за дъно на кораб)
4. сграбчвам/ям лакомо
5. държа се просташки/грубиянски към
6. използувам егоистично/само за свои цели
7. авт. карам лудо/бясно
to HOG it прен. живея в кочина, спя дълбоко/тежко, ям лакомо

hogback ['hɔgbæk]
n планински хребет/било, стръмно от двете страни

hog-fish ['hɔgfiʃ]
n зоол. скорпид, морски скорпион (Scorpaena porcus)

hogged ['hɔgd]
1. със стръмно било
2. Подстриган късо (за грива)

hoggery ['hɔgəri]
1. стадо свине
2. прен. свинщина

hogget ['hɔgit]
1. млада свиня
2. шиле

hoggish ['hogiʃ]
1. свински, като прасе
2. мръсен
3. прен. груб, неприятен, лаком, егоистичен

hoggishness ['hɔgiʃnis]
1. n разг. лакомия, ненаситност
2. грубост, простащина
3. мръсотия, свинщина

hog's back ['hɔgzbæk]
вж. hogback

hogshead ['hɔgzhed]
1. голяма бъчва
2. мярка за течности 52 1/2 галона (238 л)

hogsty ['hɔgstai]
n свинарник, кочина

hog-tie [hɔgtai]
1. v ам. връзвам (човек) за краката и ръцете (като прасе)
2. прен. връзвам, лишавам от свобода на действие

hog-wash ['hɔgwɔʃ]
1. помия (за свиня)
2. прен. глупости

ho-ho ['houhou]
int виж ти! (изненада)
на! виждате ли! (победоносно)
ами! как не! (присмех)

ho-hum ['hои'hʌm]
1. a разг. бездушен
2. скучен, безинтересен

hoick [hɔik]
v ав. издигам (се) рязко, излитам право нагоре

hoicks [hɔiks]
int дръж! (на куче)

hoi polloi ['hɔipə'lɔi]
n гр. the HOI POLLOI неодобр. масите, простолюдието

hoist [hɔist]
I. v вдигам, издигам (знаме, платно), изкачвам (със скрипец, кран)
II. 1. вдигане, издигане, изкачване
to give someone a HOIST бутам някого, да се прехвърли (напр. през стена)
2. тех. лебедка, ридан, подемник
3. лифт, асансъор

hoity-toity ['hɔiti'tɔiti]
I. 1. арогантен, с вирнат нос
2. префърцунен
3. сприхав, раздразнителен, докачлив, обидчив
II. int какво се ежиш! стига си се фукал!

hokey-pokey ['houki'pouki]
1. n разг. фокус-бокус
2. евтин сладолед, който се продава по улиците

hokum ['houkəm]
1. n ам. sl. глупост (и)
2. шарлатанство, измама
3. театр. евтин (и) ефект (и)

hold [hould]
I. 1. държа, държа се
to HOLD hands държим си ръцете
to HOLD oneself well имам хубава стойка, държа се изправено
a glue that HOLDs лепило, което държи/лепи добре
2. поддържам, крепя, държа здраво
подпирам (u с up), издържам
3. задържам, удържам (позиция, неприятел и пр.), държа се, не отстъпвам
to HOLD the fort владея/държа крепостта, прен. удържам фронта, временно спасявам положението
to HOLD one's way/course държа същата посока, следвам курса си
4. имам сила, в сила съм, важа
does your offer still HOLD? предложението ти важи ли още? the same HOLDs good/true for/in respect of същото важи за
5. притежавам, имам, владея, заемам (длъжност и пр.), имам (звание, титла)
to HOLD a medal носител съм на медал/орден
to HOLD a professorship професор съм
6. съдържам, побирам
car that HOLDs five people петместна кола
7. държа, привличам, завладявам (човек, внимание и пр.)
to HOLD the stage държа вниманието на публиката (за артист), задържам се, играя се дълго (за пиеса), предмет съм на разговори
8. държа се, задържам се, трая
if your luck HOLDs ако не ти изневери щастието/късметът
9. спирам, задържам, преча, попречвам
въздържам (се) (и с back, up, in)
to HOLD one's fire воен. не стрелям, не откривам огън
to HOLD one's tongue/mouth/peace държа си езика, мълча си, трая си
HOLD your jaw/noise! дръж си езика! млъкни! there's no HOLDing him не можеш да го спреш, неудържим е
10. постоянствувам, непоклатим/верен съм, държа (на обещание и пр.), упорству вам
11. държа, задържам (в плен и пр.)
12. провеждам, организирам (събрание, избори и пр.), давам (прием и пр.)
to HOLD intercourse with поддържам връзки с
13. поддържам (мнение, теория), на мнение съм, смятам, считам, мисля, твърдя
to HOLD a belief смятам, считам, вярвам
to HOLD someone to lie a fool считам някого за глупак
to HOLD someone responsible смятам/считам/държа някого отговорен
14. празнувам, тача, спазвам (обичай, празник)
to HOLD someone dear някой ми е скъп/мил
to HOLD something lightly не ценя нещо
to HOLD someone in respect/estimation уважавам/отнасям се с уважение към някого
to HOLD someone in abhorrence/abomination изпитвам отвращение към някого
to HOLD someone to his word/promise карам/принуждавам някого да изпълни обещанието си
to be left HOLDing the bag/the baby оставам на сухо, опирам пешкира
hold against разг.
to HOLD something against someone сърдя се някому/обвинявам някого за нещо
hold back спирам, задържам (тълпа, сълзи и пр.), обуздавам
спъвам, преча на (развитие, напредък и пр.) (from)
въздържам се, колебая се, дърпам се (from something, from doing something), държа се настрана, скривам, премълчавам, забавям
hold by придържам се о/към, вслушвам се в, следвам (съвет)
hold down натискам, прен. потискам
II. 1. хващане, задържане
to have HOLD of държа
to keep HOLD of someone /something задържам/не изпускам/вкопчвам се в някого/нещо
to get HOLD of придобивам, свързвам се/сдобивам се с, влияя силно на
to catch/grip/take/lay/grab/scize HOLD of хващам здраво, сграбчвам
to take HOLD установявам се, затвърдявам се (за мнение и пр.)
a book difficult to get HOLD of книга, която трудно се намира
to slip from someone's HOLD измъквам се/изплъзвам се от ръцете на някого
to leave/lose HOLD of пускам, изпущам
to lose one's HOLD on reality губя чувство за реалност
2. власт, контрол, авторитет, влияние
to have a HOLD on/over someone имам власт/влияние върху/над някого
to take HOLD of oneself овладявам се, стягам се
to maintain a HOLD воен. владея
3. дръжка, място за хващане/стъпване (на скала и пр.)
4. ост. затвор, укрепено място, крепост
5. ам. разбиране
to get HOLD of what is happening схващам какво става
6. Бокс хватка
with no HOLDs barred без спазване на всякакви правила (при борба)
7. муз. фермата
III. 1. мор. трюм
2. ам. ав. помещение за багаж

hold-all ['houldɔ:l]
n чанта (за всякакви предмети), войнишка торба, денк

hold-back ['houldbæk]
1. задръжка, пречка, препятствие
2. ам. спиране, забавяне

holder ['houldə]
1. държач, дръжка (на инструмент) (особ. в съчет.)
cigarette-HOLDER цигаре
2. носител (на титла, купа и пр.), човек, който заема пост/служба
3. притежател, собственик
4. наемател, арендатор
5. юр. притежател на полица
6. тех. рамка, стойка, опора

holdfast ['houldfa:st]
1. тех. скоба, кука, челюсти (на инструмент)
2. тех. анкър, фундамент на плоча
3. дърводелско менгеме/стиска, закрепване
4. бот. мустачки, зоол. смукалце

holding ['houldiŋ]
1. (за) хващане, тех. прикрепване
2. владеене, притежаване
3. имение, аренда, участък земя
4. фин. авоар, вложение
gold and silver HOLDING of a country златна и сребърра наличност на една страна
5. юр. съдебно решение/практика

holding company ['houldiŋ'kʌmpəni]
n акционерно дружество, което владее ценните книжа на други дружества и ги контролира

holdout ['houldaut]
n ам. човек, който протака (преговори) в очакване на по-благоприятни условия

holdover ['houldouvə]
n ам. човек, който остава на служба след изтичане на даден срок

hold-up ['houldʌp]
1. нападение (на в лак, банка и пр. за грабеж)
2. нападател, бандит, разбойник (и HOLD-UP man)
3. спиране, задържане, забавяне (на движение)

hole [houl]
I. 1. дупка, дупчица, трапчинка, вдлъбнатина, яма, трап
in HOLEs с/на дупки
2. отвърстие, изход, отвор
to leave a HOLE to creep out at прен. оставям си вратичка
3. дупка, бърлога (на животно)
4. затънтено място, малко, лошо жилище, дупка
5. метал, всмукнатина, кухина (в отливка), шупла (в стъкло)
6. мин. взривна дупка, сондажен отвор
7. ав. ост. въздушна яма
8. голф дупка, вкарване на топката, точка
9. вир (че)
10. заливче
11. sl. затруднено положение
to be in a (devil of a) HOLE загазил съм ro
12. разг. нелогичност, недостатък
HOLE in someone's coat петно върху името на някого
to pick/knock HOLEs in намирам махана на/кусури на, разкритикувам (доводи)
money burns/makes a HOLE in one's pocket не задържам пари
to make a HOLE in много намалявам (запаси)
to make a HOLE in the water удавям се (при самоубийство)
II. 1. правя дупка (в), пробивам отвор, пробивам (се) (и за чорап, кораб и пр.)
2. вкарвам/влизам (в дупка), сп. отбелязвам точка
hole out голф вкарвам топката в дупка
hole up крия се, укривам се, зимувам в дупката си (за животно)

hole-and-corner [,houlən'kɔ:nə]
a пренебр. таен, секретен, съмнителен
HOLE-AND-CORNER dealings съмнителни/нечисти работи

hole-gauge n ветромер

holey ['houli]
a на дупки

holiday ['hɔlidei]
I. 1. празник, почивен ден
general HOLIDAY неприсъствен ден
to keep/make HOLIDAY празнувам
2. обик. pl ваканция, отпуска
to take a HOLIDAY вземам си отпуска, почивам си
to be on (one's) HOLIDAY прекарвам си отпуската, в отпуска съм
3. attr ваканционен, празничен
HOLIDAY crowds тълпи от екскурзианти/летовници
Roman HOLIDAY удоволствие от страданието на друг
II. v прекарвам отпуска/ваканция, летувам

holidaymaker ['hɔlidei,meikə]
1. човек, който празнува
2. летовник, екскурзиант

holiness ['houlinis]
n светост
His HOLINESS църк. Негово Светейшество (титла на папа, православен патриарх)

holla ['hɔlə]
вж. hollo (a)

Holland ['hɔlənd]
1. грубо ленено платно
2. pl вид холандски джин

holler ['hɔlə]
v sl. викам, крещя

hollo ['hɔlou]
int ост. ей! хей
v викам, крещя, викам куче (по време на лов)
n викът ей, хей

holloa ['hɔlou]
вж. hollo

hollow ['hɔlou]
I. 1. кухина, празнина, пещера
2. вдлъбнатина, хлътнатина, падина, котловина
3. хралупа, коруба
II. 1. кух, празен
2. вдлъбнат, хлътнал (за бузи)
3. дълбок (за съд)
4. глух, тъп, неясен (за звук, тон)
5. прен. празен, несериозен, неискрен, фалшив, лъжлив, без стойност/значение (за победа)
HOLLOW laugh неискрен смях
6. sl. гладей
III. v дълбая, издълбавам (обик. с out), ам. ставам кух
IV. 1. кухо, неубедително
the accusations rang HOLLOW обвиненията прозвучаха неубедително
2. напълно
to beat HOLLOW разг. правя на пух и прах

hollow-eyed ['hɔlouaid]
a с хлътнали очи

hollow-hearted a еискрен

hollow-ware ['hɔlouwɛə]
n (дълбоки) порцеланови/фаянсови/метални съдове/съдини

holly ['hɔli]
n бот. джел, кошличар, бодлива зеленика (llex)

hollyhock ['hɔlihɔk]
n бот. ружа (Аlthaea rosea)

holly-oak ['hɔliouk]
вж. holm

Holm [hourn]
I. 1. островче (особ. в река)
2. низина край река
II. 1. зелен дъб (и HOLM-oak) (Quercus ilex)
2. holly

holocaust ['hɔləkɔ:st]
1. всесъжение, пълно изгаряне на жертвено животно
2. прен. унищожение, гибел

Holocene ['hoiə,si:n]
n геол. холоцен

holograph ['hɔlougra:f]
I. n саморъчио написан документ
II. a саморъчен

hols [hɔlz]
n pl уч. sl. ваканция

holster ['houlstə]
n кобур

Holt [hoult]
I. n горичка, горист хълм
II. 1. дупка (особ. на видра)
2. убежище

holus-bolus [,houləs'bouləs]
adv разг. на един дъх/път, наведнъж

holy ['houli]
I. 1. свят, свешен
the HOLY Ghost/Spirit Светият дух
HOLY war свещена война, ист. кръстоносен поход
2. благочестив, отдален на бога, религиозен, набожен
holier than thou високомерен, самомнителен, самодоволен
HOLY Joe ам. sl. военен свещеник
II. n HOLY of holies Светая светих

holystone ['houlistoun]
I. n пемза
II. v мор. търкам/мия (палуба) с пемза

homage ['hɔmidʒ]
1. почит, уважение, тачене, зачитане
to pay/do HOMAGE to отдавам почит на, почитам
2. ист. полагане клетва от васал пред неговия сюзерен

hombre ['ɔmbrei]
n исп. sl. човек

homburg ['hɔmbə:g]
n мека шапка

home [houm]
I. 1. дом, домашно/бащино огнище, жилище, къща
at HOME day журфикс
to be at HOME вкъщи съм, приемам (гости)
not to be at HOME to someone не приемам някого, не съм вкъщи за някого
to be/feel at HOME чувствувам се като у дома си
to make oneself at HOME чувствувам се като у дома си, разполагам се
to be away from HOME няма ме вкъщи, отсъствувам
long/last HOME гробът
to go to one's last HOME погребват ме
to be at HOME in/on/with запознат съм добре с, владея
2. семейство, семеен живот
have you news from HOME? имате ли известие от вашите
3. родина (и на животно, растение), отечество
4. метрополия
the old HOME метрополията, старият свят, родината, отечеството
5. приют, сиропиталище, частна клиника, разг. клиника за психично болни
6. сп. врата, финиш, финал
7. място, в коего играчът не можеда бъде хванат (при детски игри)
8. база (на експедиция и пр.)
HOME from HOME (уютно) място, където човек се чувствува като у дома си
to sit at HOME пасивен съм, бездействувам
near HOME прен. който засяга (някого) отблизо (за забележка, коментар и пр.)
II. 1. домашен, семеен, роден
HOME science/economics домакинство (учебен предмет)
2. вътрешен (и за търговия, новини и пр.), местен (за стоки, отбор от играчи и пр.)
HOME Guard войски за вътрешна отбрана, опълчение (в Англия)
HOME game сп. игра/мач на собствен терен
3. обратен (за влак, пътуване и пр.)
III. 1. връщам се у дома (особ. за пощенски гълъб и др. животно)
2. намирам пътя за дома
3. живея (някъде)
4. приютявам, настанявам в дом
5. изпращам (нещо) вкъщи
6. ав. насочвам (ракета и пр.) към цел
бивам насочен, самонасочвам се (за ракета) (on to, ам. in on към)
IV. 1. вкъщи, у дома
to go HOME отивам си у дома
to come HOME връщам се у дома
2. в съчет. с гл. в определеното място, докъдето трябва/може, навътре, надълбоко, в целта
to shoot/push/drive the bolt HOME залоствам добре резето
to push an attack HOME воен. извършвам успешна атака
to press/hammer one's advantage HOME максималио използувам предимството си
to come/get/strike/go/hit HOME нанасям съкрушителен удар, улучвам чувствителното място, попадам в целта (за удар, и прен.)
to hit it HOME to someone накарвам някого да разбере, набивам в главата на някого
to bring HOME to someone накарвам някого да почувствува/да разбере
it came HOME to me that осъзнах, че
3. сп. до финала
to scrape HOME прен. едва изкарвам/се измъквам/се оправям

home-baked ['houmbeikt]
a домашен (за хляб и пр.)

home-bird ['houmbə:d,]
n домашар, домосед

home-body ['houm,bɔdi]
n домашар, домосед

homebound ['houmbaund]
1. който e на път за дома (за короб, пътник)
2. затворен вкъщи (за инвалид)

home-bred [,houm'bred]
1. доморасъл
2. домашен, роден
3. прост, простоват

home-counties [,houm'kauntiz]
n рl графствата около Лондон

home craft ['houmkra:ft]
n домашна индустрия

home-delivery ['houmdi'livəri]
n търг. доставяне/доставка на стоки по домовете

home-felt ['houmfelt]
1. дълбоко почувствуван, прочувствен
2. интимен, личен, вътрешен

home-grown [,houm'groun]
1. местен (не вносен за храни)
2. aм. прен. местен (за политик)

home-help ['houmhelp]
n жена за чистене

homeland ['houmlæmd]
n родина, отечество

home-like ['houmlaik]
1. домашен
2. уютен, приветлив, приятен
3. прост, естествен

homelinese ['houmlinis]
1. домашна обстановка, уютност
2. простота, непретенциозност
3. aм. грозноватост

homely ['houmli]
1. домашен, уютен, приятен
2. обикновен, прост, непретенциозен
3. aм. грозничък

home-made [,houm'meid]
a домашен, направен вкъщи

homemaker ['houm,meikə]
n домакиня, пазителка на домашното огнище

homeo вж. homo

home office ['houm,ɔfis]
n Министерство на вътрешните работи (в Англия)

homer [houmə]
1. пощенски гълъб
2. човек/животно, коего лесно се ориентира/си намира пътя за дома

Homeric [hou'merik]
a омировски
HOMERIC battle обик. upoн. героична борба
HOMERIC laughter силен/неудържим смях

home rule [,houm'ru:l]
n ист. самоуправление, автономия (в Ирландия)

home secretary ['houm'sekrətri]
n министър на вътрешните работи (в Англия)

homesick ['houmsik]
a обзет от носталгия/мъка по родината/дома

homesickness ['houmsiknis]
n носталгия

homespirn ['houmspʌn]
I. 1. ръчно изтъкан, домашен (за платно)
2. прен. прост, груб
II. n домашно платно

home-spun 1. a домашен, прен. груб
2. n домашно платно

homestead ['houmsted]
1. дом, чифлик, ферма
2. aм. земя/участък, даден на зяселник

homesteader ['houmstedə]
n aм. заселник с право на ползуване на участък от земя с постройки

home-stretch ['houmstretʃ]
1. сп. финална права
2. прен. последен етап (на начинание и пр.)

home-thrust [,houm'θrʌst]
1. фехт. сполучлив/точен удар
2. остра забележка, забележка на място/която засяга

homeward ['houmwəd]
I. adv към къщи/дома
II. a който води към дома

homeward-bound ['houmwəd,baund]
a който e на път за дома (за короб)

homewards ['houmwədz]
вж. homeward

homework ['houmwə:k]
1. уч. домашна работа
2. прен. необходима подготовка (за разисквания, дебати и пр.) ' to do one's HOMEWORK подготвям се

homey вж. homy

homicidal [,homi'saidl]
1. убийствен, смъртоносен, гибелен, пагубен
2. ам. склонен да убива

homicide ['homisaid]
1. убиец
2. убийство
justifiable HOMICIDE юр. убийство при смекчаващи вината обстоятелства
3. ам. полицейско отделение убийства
HOMICIDE squad отдел/екип за разследване на убийства

homiletics [hɔmiletiks]
n pl с гл. в sing хомилетика

homily ['hɔmili]
n църк. проповед, хомилия

homing ['houmiŋ]
I. a на път за дома
II. n тех. самонасочване (към цел)
HOMING missile самонасочващ се снаряд

hominid ['hɔminid]
n зоол. човек, хоминид (от сем. Hominidae)

hominy ['hɔmini]
1. качамак, мамалига
2. aм. едро смляна/сгрухана царевица

homlincule [hɔ'mʌŋkju:l]
1. хомункул (ус)
2. малко човече, джудже

homlinculus [hɔ'mʌŋkju:ləs]
1. хомункул (ус)
2. малко човече, джудже

homo ['houmou]
I. n (pl homos) зоол. човек
the genus HOMO човечеството
II. n sl. хомосексуалист
III. pref също като, подобен, от същия вид

homoeo ['houmjou]
pref също като, подобен, от същия вид

homoeopathy [,houmi'pəθi]
n хомеопатия

homogamons [hɔ'mɔgəməs]
a бот. самооплождащ се, самоопрашващ се

homogeneity [,hɔmodʒe'ni:ti]
n еднородност, хомогентност

homogeneous [,hɔmo'dʒdi:njəs]
a еднороден, хомогенен, еднакъв, мат. съизмерим

homogenize [hɔ'mdʒənaiz]
v хим. хомогенизирам

homogenous [hɔ'mɔdʒinəs]
a биол. хомогенен, еднороден

homograph ['hɔmougra:f]
n ез. омограф

homography [hɔ'mɔgrafi]
n еднакъв правопис на думи с различии значения и произношение

homoio ['hɔmɔiou]
вж. homo, homoeo

homonym ['hɔmənim]
1. ез. омоним
2. едноименник

homonymous [hɔ'mɔniməs]
1. едноименен
2. омонимен
3. двусмислен

homonymy [hɔ'mɔnimi]
n ез. омонимия

homosexual [,homou'seksjuəl]
I. a хомосексуален
II. n хомосексуалист

homosexuality [,hɔmouseksju'æliti]
n хомосексуализъм

homy ['houmi]
I. a разг. домашен
II. 1. рогов, роговиден
2. груб/твърд като рог, мазолест
HOMY-handed с мазолести ръце

hone [houn]
I. 1. точило (особ. за бръснач), брус
2. тех. хон, хонинговъчна глава
3. дребнозърнест пясъчник
II. 1. точа, наточвам (с брус)
2. тех. хонинговам, заглаждам, притривам

honest ['ɔnist]
1. честен, почтен
HONEST to God! честна дума! наистина
2. прям, искрен, безпристрастен, правдив
to be quite HONEST about it откровено казано, право да си кажа
3. истински, съвестно изпълнен, неподправен
to do an HONEST day's work работя добросъвестно цял ден
4. ост. целомъдрен, добродетелен
to make an HONEST woman of оженвам се за (обезчестена жена)

honestly ['ɔnistli]
adv честно (казано)

honest-to-goodness ['ɔnisttə'gudnis]
a разг. истински, действителен, оригинален

honesty ['ɔnisti]
1. честност, почтеност
2. правдивост, прямота

honey ['hʌni]
I. 1. мед (и прен.)
HONEY of a girl сладурана
2. нектар
3. гал. мили, скъпи
4. attr меден, сладък
II. 1. подслаждам (с мед)
2. ост., aм. разг. говоря галъовно, лаская, приласкавам

honey-bee ['hʌnibi:]
n зоол. медоносна пчела (Apis mellifera)

honey-buzzard ['hʌni'bʌzəd]
n зоол. осояд (птица) (Pernis apivora)

honeycomb ['hʌnikoum]
I. 1. восъчна/медена пита
2. повърхност/украса/плат с шестоъгълни шарки, клетъчна конструкция
3. метал. отливка с раковини, шупли
4. аttr шуплест, порест, клетъчен, с шестоъгълни шарки
II. 1. надупчвам, правя/ставам на решето
a rock HONEYCOMBed with galleries скала, прорязана от галерии
2. прен. подронвам, подривам

honey-dew ['hʌnidju:]
1. медена роса (екскрет на листна въшка)
2. поет. нектар, амброзия
3. тютюн, подсладен/напоен с мед
4. HONEY-DEW melon пъпеш от сорта медена роса

honeyed ['hʌnid]
1. меден, подсладен, сладък като мед
2. прен. ласкателен, меден

honey locust ['hʌni,loukəst]
n бот. рожков (дърво) (Gleditsia triacanthos)

honeymoon ['hʌnimu:n]
I. n меден месец (и прен.), сватбено пътешествие
II. v правя сватбено пътешествие (to, at)

honey-mouthed ['hʌnimauðd]
a сладкодумен, ласкателен меден

honeysuckle ['hʌni,sʌkl]
n бот. орлови нокти (Lonicera)

honied вж. honeyed

honk [hɔŋk]
I. 1. крясък (на дива гъска)
2. авт. ост. сигнал (на сирена)
II. 1. кряскам (за дива гъска)
2. авт. давам сигнал

honky-tonk ['hɔŋkitɔŋk]
1. n sl. долнопробна кръчма/кабаре, евтино забавление
2. джаз, свирен на раздрънкано пиано

honor вж. honour, honourable

honorable ам. honour, honourable

honorarium [,ɔnə'rɛəriəm]
n (pl-riums, -ria) хонорар, парично възнаграждение

honorary ['ənərəri]
1. почетен, неплатен, извършен на обществени начала
2. който е въпрос на чест, юр. естествен (за задължение)

honorific [,ɔnə'rifik]
I. 1. почетен, изразяващ почит
2. почтителен
II. 1. почтително обръщение, титла изразяваща уважение
2. титла (на доктор, професор и пр.)

honour ['ɔnə]
I. 1. чест
in HONOUR of в чест на
point of HONOUR въпрос на чест
on/upon my HONOUR! HONOUR bright! честна дума! to pledge one's HONOUR давам честна дума
to put someone on his HONOUR задължавам някого да даде честна дума (че ще направи нещо)
to be bound in HONOUR морално съм задължен
2. почит, уважение
to have/hold in HONOUR почитам, уважавам, ценя високо
to give HONOUR to оказвам/засвидетелствувам уважение/почит на
3. добро име, репутация, целомъдрие
4. честност, благородство
5. рl почести, награди, ордени
the funeral/last HONOURs последни почести
HONOURs list, birthday HONOURs отличия/титли и пр., които монарх дава по случай Новата година или рождения си ден
the HONOURs rested with him той излезе победител
6. рl унив. отличие (особ. при специализиран курс)
HONOURs degree диплома с отличие
7. обръщение към съдия
Your HONOUR Ваше благородие
8. рl карти онъори
9. рl разг. задължения на домакин
to do the HONOURs (of the house, at the table) изпълнявам задълженията на домакин, забавлявам гостите
HONOURs of war почетни условия при капитулация
HONOUR system провеждане на писмени изпити без надзор на преподаватели
HONOURs are even силите са равни (и прен.)
code/laws of HONOUR правила за поведение, правила за провеждане на дуел
II. 1. почитам, уважавам
2. удостоявам (with)
3. търг. плащам в срок (полица), акцептирам (менителница)
4. удържам (обещание и пр.)
to HONOUR one's signature изпълнявам поето с подпис задължение

honourable ['ɔnərəbl]
1. почтен, честен, благороден
2. почетен
3. уважаем, почитаем
4. H., съкр. Hon. титла на синове и дъщери на барон/почетни дами/съдии/членове на Камарата на общините/американския Конгрес
Most HONOURABLE многоуважаеми (обръщение към маркиз и пр.)
Right HONOURABLE многоуважаван (титла на министри и пр.)

hooch [hu:tʃ]
n ам. sl. контрабандна спиртна напитка

hood [hud]
I. 1. качулка (и зоол.), гугла, капишон, унив. капишон (знак за научна степен)
2. капак, похлупак
3. наочник (на кон)
4. ам. тех. капак на механизъм/автомобилен двигател
5. сгъваем покрив (на автомобил), гюрук
6. тех. смукателен шкаф, лабораторна камина
II. 1. покривам с качулка/капак и пр
2. слагам наочници на (кон)
III. n ам. sl. хулиган
IV. n ам. sl. съкр. от hoodlum

hooded ['hudid]
1. с качулка/гугла
2. зоол. качулат

hoodlum ['hu:dtəm]
n sl. хулиган, гангстер

hoodoo ['hu:du:]
I. 1. магии
2. човек/предмет, който носи нещастие
3. геол. ерозионен/еолов стълб
II. 1. нося нещастие на
2. правя магии, омагъосвам

hoodwink ['hudwiŋk]
1. v l. слагам наочници на (кон)
2. завързвам очите на (човек)
3. мамя, измамвам, изигравам

hooey ['hu:i]
n ам. sl. врели-некипели, празни приказки, глупости

hoof [hu:f]
I. 1. копито
2. Копитно животно
on the HOOF жив (за добитък)
3. шег. човешки крак
II. 1. ритам с копито
2. sl. вървя пеш, трамбовам
3. sl. танцувам
to HOOF out sl. изритвам, изгонвам/изхвърлям, натирвам

hoofbeat ['hu:fbi:t]
n тропот на копита

hoofed [hu:ft]
a копитен

hoofer ['hu:fə]
n sl. професионален танцъор

hook [huk]
I. 1. кука, ченгел, кукичка (на телено копче)
HOOK and eye телено (мъжко и женско) копче
2. въдица (и прен.)
3. канджа
4. сърп, крив нож
5. Остра извивка, завой (на река), геогр. нос
6. голф, крикет кос удар, бокс къс удар със свит лакът
7. pl sl. пръсти
a by HOOK or by crook с всички средства, така. или иначе, по един или друг начин
HOOK, line and sinker пълно, напълно, цялостно
to be on the HOOK разг. в затруднение/натясно съм
to be/get off the HOOK излизам от затруднение, отървавам се от беда/неприятност
to drop off/pop off the HOOKs sl. умирам, пуквам
off the HOOKs преодолял трудностите, откачен (за телефонна слушалка)
to go off one's HOOKs полудявам, извън себе си съм, умирам, хвърлям топа
to go on one's own HOOK sl. действувам caмостоятелно/по свой почин/решително/смело
to sling/take one's HOOK sl. офейквам, плюя си на петите
(обик. imper или int) sling your HOOK! да те няма! Махай се! вън!
II. 1. хващам (риба с въдица, и прен.)
2. закачам (се), окачам, окачвам (на кука)
3. свивам (се), извивам се във вид на кука, свивам (пръсти)
4. закопчавам (се) (за дреха)
5. sl. пипам, крада на дребно
6. бокс удрям отстрани със свит лакът, голф, крикет удрям (топката) косо/наляво
7. ам. правя черга с клупчета прежда и пр., прекарана с кука през канава
to HOOK it sl. офейквам
hook on хващам се (to зa)
to be/get HOOKed on sl. ставам наркоман, пристрастявам се към (нещо)
hook up захващам/залавям с кука, скачвам, скачам, включвам (механизъм, международна телевизионна програма и пр.)
сприятелявам се (with с)

hookah ['hukə]
n наргиле

hooked [hukt]
1. крив, изкривен, извит
HOOKED nose орлов нос
2. снабден с куки
3. закопчан, закачен, окачен
4. sl. пристрастен (към наркотици)
увлечен (on, by от, в)

hooker ['hukə]
I. 1. човек, който хваща/улавя/закача (нещо) с кука
2. ръгби нападател
3. ам. sl. проститутка
II. 1. двумачтов холандски рибарски кораб
2. малка английска рибарска лодка
3. ам. пренебр. стара черупка

hookey ['huki]
n ам. sl.
to play HOOKEY фъскам, бягам от училище

hook-nosed ['huknouzd]
a с орлов нос

hook-up ['hukʌp]
1. съединение, захващане
2. ам. рад. едновременно предаване на една и съща програма от няколко станции
3. ам. прокарване (напр. в къмпинг) на канализация, вода и електричество
4. ам. разг. съюз (често между антагонистични елементи)

hook-worm ['hukwə:m]
n зоол. анкилостома (Ancylostoma, Necator)

hooky вж. hookey

hooligan ['hu:ligən]
n хулиган

hooliganism ['hu:ligənizm]
n хулиганство, хулиганщина

hoop [hu:p]
I. 1. обръч
2. колело, обръч (за детска игра)
3. обръч (ни кринолин)
4. халка (на пръстен)
5. крокет врата, ам. баскетбол ръбът на коша
6. тех. пръстен, гривна, венец, пояс, скоба, рамка
7. голям обръч (покрит с хартия, използуван в цирка)
to go/be put through the HOOPs понасям/изтърпявам изпитания/мъчения
to put through the HOOP (s) подлагам на изпитания
II. 1. стягам/затягам (с обръч), надявам обръч на
2. обкръжавам, обхващам
III. вж. whoop

hooper [hu:pə]
n бъчвар, кацар

hooping-cough вж. whooping-cough

hoop-la ['hu:pla:]
1. панаирджийска игра с халки
2. ам. разг. суетня, оживление
3. ам. нещо казано, за да обърка

hoopoe ['hu:pu:]
n зоол. папуняк (Upupa epops)

hoop-skirt n кринолин

hooray [hu'rei]
вж. hurrah

hoot [hu:t]
I. 1. крещя, рева (подигравателно/от paдост)
викам у-у-у-, дюдюкам, освирквам (at)
to HOOT one's disapproval изразявам неодобрението си с дюдюкане
2. свиря, давам сигнал (за сирена, автомобил и пр.)
3. бухам (за бухал)
4. фуча (за вятър)
hoot away/off/out изгонвам с дюдюкане
hoot down заглушавам с дюдюкане
II. 1. крясък, разг. силен смях, присмех, дюдюкане
2. бухане (на бухал)
3. сигнал (на сирена, автомобил и пр.), рев (на сирена)

hootenanny ['hu:tanæni]
n ам. разг. забава, при която се пеят народни песни

hooter ['hu:tə]
n сирена, свирка

hootnanny вж. hootenanny

hoots [hu:ts]
int шотл. пфу! тю! (нетърпение), ей! (нeдоверчивост)
ами! как не! как-щяло!

hoove [hu:v]
n вет. подуване на корема (от газове)

hoover ['hurvə]
I. n прахосмукачка
II. v разг. чистя с прахосмукачка

hooves вж. hoof

hop [hɔp]
I. 1. подскачам, скачам (на един крак-за човек), карам да отскача (топка и пр.)
2. прескачам (ограда) (и с over)
3. куцам (и с along)
4. пътувам (особ. със самолет)
5. ам. разг. качвам се в движение и пътувам без билет
to HOP a train пътувам без билет
6. ав. sl. излитам (и с off), прелитам
7. прескачам, отивам набързo (over, to)
8. sl. танцу вам
to HOP the stick/twig sl. крия се от кредитори, офейквам, умирам, хвърлям топа
to HOP it sl. изчезвам, офейквам
HOP it! махай се! да те няма! hop about/along куцам, куцукам
hop off sl. офейквам, махам се
hop in/out разг. качвам се, слизам (от автомобил и пр.)
II. 1. (под) скок (и сп.) (на един крак за човек), отскок (на топка)
on the HOP разг. забързан, залисан, в постоянно движение/суетене, неподготвен, изненадан
to be always on the HOP разг. все тичам (дa уреждам нещо), суетя се
to catch someone on the HOP прен. намирам/изненадвам някого, точно преди да тръгне/когато е неподготвен
to keep someone on the HOP държа някого нащрек, постоянно разкарвам някого
HOP, step/skip and jump сп. троен скок
2. sl. танц, вечеринка, бал
3. ав. sl. полет, етап на летене
4. ам. кратко пътуване
5. возене без билет
it's only a HOP, skip and a jump from home to work работата ми е съвсем близо до дома
III. 1. бот. хмел (Humulus lupulus)
2. pl хмел (цветът)
3. ам. sl. наркотично средство, особ. опиум
IV. 1. бера хмел (и go HOP ping)
2. подправям (бира) с хмел
hop up вземам наркотици, давам (някому) наркотик, давам стимулиращи средства (на кон пред състезание), възбуждам, запалвам, въодушевявам, форсирам (двигател)

hop-bind ['hɔpbaind]
n бот. пълзящо стъбло на хмела

hop-bine ['hɔpbain]
вж. hop-bind

hope [houp]
I. n надежда
очакване (of something, of doing, that)
to be past/beyond all HOPE в безнадеждно положение съм
to raise HOPEs in someone пораждам надежди у някого
to be in HOPEs of надявам се да (с ger) /на
not a HOPE! upoн. какви ти надежди! some HOPE (s)! разг. никаква надежда!
II. v надявам се, вярвам, имам вяра
очаквам (for, to с inf)
I HOPE so надявам се, че е така
to HOPE against HOPE надявам се на чудо
to HOPE for the best надявам се, че всичко ще мине добре

hope-chest ['houptʃest]
n ракла/сандък с чеиз

hopeful ['houpful]
I. 1. който се надява (of, about)
to be/feel HOPEFUL about the future вярвам в бъдещето
he feels HOPEFUL of success/that he will succeed той вярва/има надежда, че ще успее
2. надежден, (много) обещаващ
II. n young HOPEFUL шег. многообещаващ млад човек

hopefulness ['houpfulnis]
n оптимизъм, надежда, вяра

hopeless ['houplis]
1. безнадежден, изгубен, безизходен, отчайващ
2. непоправим (за човек)

hopelessness ['houplisnis]
n безнадеждност, отчаяние, обезверяване, униние

hop-field ['hɔpfi:ld]
n хмелна градина

hop-garden ['hɔp,ga:dn]
n хмелна градина

hophead ['hɔphed]
adv, n sl. (като) наркоман

hoplite ['hɔplait]
n ист. хоплит

hop-o'-my-thumb ['hɔpəmai,θʌm]
n палече, човече, дребосъче, фъстъче

hopped-up ['hɔptʌp]
1. a ам. sl. под въздействието на наркотик
2. прен. раздразнен, нервиран
3. възбуден, екзалтиран
4. форсиран (за двигател)

hopper ['hɔpə]
I. 1. човек/животно, което скача/подскача и пр
2. sl. танцъор
3. тех. саморазтоварващ се вагон/камион/шлеп
самосвал, хопер (ам. и HOPPER car)
II. n берач на хмел

hop-picker ['hɔp,pikə]
1. hopper
2. машина за бране на хмел

hopping-mad ['hɔpiŋ'mæd]
a много ядосан, вбесен

hopple ['hɔpl]
вж. hobble

hop-pocket ['hɔp,pɔkit]
n торба хмел (като мярка)

hoppy ['hɔpi]
a с вкус на хмел

hopsacking ['hɔp,sækiŋ]
1. груб конопен плат (за чували)
2. груб вълнен плат

hopscotch ['hɔpskɔtʃ]
n дама (детска игра)

hop-vine ['hɔpvain]
вж. hop-bind, -bine

hop-yard ['hɔpja:d]
вж. hop-field, -garden

horary ['hɔrəri]
1. a книж. часов
2. ежечасов, едночасов
3. кратък

horde [hɔ:d]
I. 1. орда
2. ам. номадско племе
3. презр. шайка, банда, тайфа
4. прен. стадо, тълпа
II. v събирам се на тълпи/банди
тълпя се (обик. с together)

horehound ['hɔ:haund]
n бот. пчелинок (Marrubium vulgare)

horizon [hə'raizn]
1. хоризонт, кръгозор
apparent/sensible/visible HORIZON видим хоризонт
cclestial/rational/true HORIZON астрономически хоризонт
2. прен. кръгозор
3. геол. пластове/утаечни екали от една и съща геоложка формация

horizontal [,həri'zɔntl]
I. 1. хоризонтален, водоравен
2. който е на хоризонта
3. ам. прен. с равен/подобен чин/ранг
II. 1. хоризонтал
2. хоризонтално положение

horizontal bar [hɔri'zɔntl,ba:]
n сn. лост

hormone ['hɔ:moun]
n физиол. хормон

horn [hɔ:n]
I. 1. рог (и на охлюв, на луната), рогово вещество
2. ловджийски рог, муз. корна, хорн, валдхорна, алтов обой, английски рог
3. сигнална свирка, клаксон, сирена (и на автомобил)
sl. тръба
4. рад. рупор, фуниеобразна антена
5. мустачки, пипалца (ма насекомо)
6. тех. издатина, рог, ребро, ръб, лост
7. задна и предна висока част на седло
8. ръкав (на река, залив)
9. геол. пирамидален връх
10. attr рогов
to have/wear one's HORNs рогоносец съм
to lock HORNs ам. вчепквам рога (за елени), воен. жарг. започвам ръкопашен бой, скарваме се
II. 1. муша, намушвам с рога
2. слагам рога на, снабдявам с рога (особ. в фр)
3. скъсявам/отрязвам рогата (на добитък)
4. свиря на/надувам рог
5. to HORN in on sl. натрапвам се на, намесвам се/бъркам се в

hornbeam ['hɔ:nbi:m]
n бот. габър (Carpinus betulus)

hornblende ['hɔ:nblend]
n минер, амфибол, хорнбленда

horned ['hɔ:nd]
a рогат

horner ['hɔ:nə]
1. ост. майстор на рогови изделия
2. хорнист, свирач на рог

hornet ['hɔ:nit]
n зоол. стършел (Vespa crabro) (и прен.)
to stir up a nest of HORNETs, to bring a HORNET's nest about one's ears създавам си неприятности/неприятели, предизвиквам скандал/разправии

horn-fly ['hɔ:nflai]
n дребна муха по рогата на добитъка (Haematobia serrata)

horn-mad ['hɔ:nmæd]
1. a ост. пощръклял (за рогат добитък)
2. разярен, яростен, вбесен

hornpipe ['hɔ:npaip]
1. ост. вид (уелски) кларнет
2. бърз английски моряшки танц

horn-rimmed ['hɔ:nrimd]
a с рргови рамки (за очила)

hornstone ['hɔ:nstoun]
n минер. подобен на кремък кварц

hornswoggle ['hɔ:n,swɔgl]
v ам. мамя, мятам

horntail ['hɔ:nteil]
n зоол. оса (сем. Siricidae)

hornwork ['hɔ:nwə:k]
1. рогови изделия
2. ист. външно укрепление от два бастиона

hornwort ['hɔ:nwə:t]
n бот. блатно растение от сем. Ceratophyllum

horny a рогов, мазолест

horologe ['hɔrəlɔdʒ]
n часовник (слънчев и пр.)

horology [hɔ'rɔlədʒi]
1. n книж. наука за измерване на времето
2. часовникарство

horoscope ['hɔrəskoup]
n хороскоп
to cast a HOROSCOPE правя хороскоп

horoscopy [hɔ'rɔskəpi]
1. правене на хороскоп
2. астрол. положение на звездите при раждането на даден човек

horrendous [hɔ'rendəs]
разг. horrific

horrescent [hɔ'resnt]
1. a книж. настръхнал, с щръкнали косми, наежен
2. силно уплашен

horrible ['hɔribl]
1. ужасен, страшен, страхотен
2. разг. отвратителен, безобразен, противен

horrid ['hɔrid]
1. ужасен, страшен
2. разг. противен, омразен

horrific [hɔ'rifik]
a книж. ужасяващ, потресаващ, потрисащ

horrify ['hɔrifai]
1. ужасявам, изпълвам със страх/с ужас
2. разг. потрисам, отвращавам

horror ['hɔrə]
1. ужас, страх
the HORRORs пристъп на неопределен страх/ужас, особ. при делириум тременс
2. отвращение, погнуса (of)
to have a HORROR of гнуся се от
3. разг. ужас, грозотия, безвкусица
4. attr свързан с ужаси/жестокост
HORROR fiction/comics/films романи/комикси/филми на ужасите
chamber of HORRORs зала с предмети/изображения, свързани с жестокости/престъпления

horror-stricken ['hɔrə,strikən]
a поразен, ужасен

horror-struck ['hɔrə,strʌk]
a поразен, ужасен

hors d'oeuvre [,hɔ:r'də:vr]
n фp. предястие, ордъовър

horse [hɔ:s]
I. 1. зоол. кон (Equus caballus)
riding HORSE кон за езда
old war HORSE прен. ветеран
the flying HORSE мит. крилатият кон
to HORSE! на коне! (команда)
to take HORSE яхвам кон
2. конница, кавалерия
HORSE and foot кавалерия и пехота
3. шах кон
4. кон (гимнастически уред)
5. магаре (за рязане на дърва и пр.)
6. рамка (за сушене на пране, кожи и пр.)
7. ам. sl. преписване, подсказване, шмекеруване, ключ, пищов
8. геол. ингресия
9. sl. хероин
hold your HORSEs! разг. полека, почакай! имай търпение! to be on/get on/mount/ride the high HORSE държа се високомерно/надменно, важнича, фукам се
to change HORSEs in midstream, to change/swap HORSEs while crossing the stream правя големи промени в неподходящ/критичен момент
to flog/spur a willing HORSE прен. проявявам излишка настойчивост
straight from the HORSE's mouth направо от източника (за сведения)
that is a HORSE of another colour разг. това e съвсем друго нещо
willing HORSE добросъвестен работник
to cat/work like a HORSE ям като разпран/работя като вол
wooden HORSE Троянски кон, уред за изтезаване
to work for a dead HORSE върша предварително платена работа
II. 1. доставям коне, снабдявам с кон (е)
2. Слагам на кон/на дървено магаре и пр
3. яздя, яхам, нося на гръб
4. разг. принуждавам (някого) да работа
5. правя за смях
6. sl. правя груби шеги/лудории, лудувам (around)
7. покривам (кобила за жребец)

horse-and-buggy [,hɔ:sən'bʌgi]
a ам. отживял, съвсем старомоден

horseback ['hɔ:sbæk]
n on HORSEBACK на кон

horseblock ['hɔ:sblɔk]
n подставка (за възсядане на кон)

horse-box ['hɔ:sbɔks]
1. конски вагон
2. кафез за пренасяне на коне на параход, отделение за коне (в пароход)

horse-breaker ['hɔ:s,breikə]
n човек, който обяздва коне

horse-chestnut [,hɔ:s'tʃesnʌt]
n див кестен

horse-cloth ['hɔ:sklɔθ]
n чул (за кон)

horse-collar ['hɔ:s,kɔlə]
n хамут

horse-comb n чесало

horse-flesh ['hɔ:sfleʃ]
1. конско месо
2. събир. (всичко свързано с) конете

horse-fly n конска муха

horse guards ['hɔ:sga:dz]
1. конна гвардия, конен гвардейски полк
2. ист. щаб на главнокомандуващия на английската армия

horse-hair ['hɔ:shɛə]
1. конски косъм
2. текст. росер, росхар

horse-latitudes ['hɔ:s,lætitju:dz]
n pl мор. зони на безветрие в северна и южна ширина (30-35)

horse laugh ['hɔ:sla:f]
n груб смях

horseman ['hɔ:smən]
1. ездач, конник
2. кавалерист
3. човек, който отглежда/тренира и пр. коне

horsemanship ['hɔ:smənʃip]
n ездитно изкуство, езда

horse-marine ['hɔ:smə,ri:n]
1. рl шег. моряци кавалеристи
2. човек, заемащ неподходяща служба
tell tiiat to the HORSE-MARINEs разправяй това на вехтата ми шапка, разправяй ги тия на баба ми

horse-mint ['hɔ:smint]
n бот. див джоджен (Mentha)

horse-opera ['hɔ:s,ɔpərə]
n ам. sl. филм уестърн

horse-play ['hɔ:splei]
n груба шега, лудория

horse-power ['hɔ:s,pauə]
n тех. конска сила (единица мярка)

horse-race ['hɔ:sreis]
n конни надбягвания

horse-radish ['hɔ:s,rædiʃ]
n бот. хрян (Armoracia lapathifolia)

horse-sense ['hɔ:ssens]
n разг. здрав разум

horseshoe ['hɔ:sʃu:]
n подкова

horse-tail ['hɔ:steil]
1. ист. конска опашка (знаме)
2. бот. хвощ (сем. Equisetinae)

horse-whip ['hɔ:wip]
I. n камшик
II. v шибам (с камшик), бичувам

horsewoman ['hɔ:s,wumən]
(pl-women) ж. р. от horseman

horsy ['hɔ:si]
1. конен, конски
2. който обича/се интересува от коне
3. който е усвоил жокейски/тренъорски жаргон/облекло и пр
4. sl. конски (за лице), едър, груб

hortative ['hɔ:tətiv]
a книж. увещателен, придумващ

hortatory ['hɔ:tətəri]
a книж. увещателен, придумващ

horticulture ['hɔ:tikʌltʃə]
n книж. грединарство

horticulturist [,hɔ:ti'kʌltʃərist]
n книж. градинар, специалист по градинарство

hosanna [hou'zænə]
n църк. осанна

hose [houz]
I. 1. ист. опънати по тялото панталони (до коляното, глезена)
2. търг. чорапи
II. n маркуч
III. v поливам/напоявам (с маркуч) (down)

hose-pipe ['houzpaip]
вж. hose

hosier ['houziə]
n търговец на трикотаж

hosiery ['houziəri]
n (магазин за) трикотаж

hospice ['həspis]
1. странноприемница (особ. на манастир)
2. приют
3. общежитие

hospitable ['hɔspitəbl]
1. гостоприемен, гостолюбив, радушен
2. прен. готов да приеме (идея) (to)

hospital ['hɔspitl]
1. болница
2. ост. благотворителен дом (за старци, безпризорни)
3. attr болничен
HOSPITAL fever вид тифус

hospitality [,hospi'tæliti]
n гостоприемство, гостолюбие, радушност

hospitalize ['hɔspitəlaiz]
v настанявам в болница, хоспитализирам

hospitaller ['hɔspitələ]
1. член на благотворително дружество за подкрепа на старите/болняте и пр
2. ист. хоспиталиер

host [houst]
I. 1. множество, тълпа
HOSTs of troubles куп неприятности
2. ост. воинство, войска
the HOSTs of Heaven небесните светила, звездите, ангелите
II. 1. домакин, стопанин
2. хотелиер, съдържател
3. биол. гостоприемник
III. n църк. хостия, нафора

hostage ['hɔstidʒ]
1. заложник
2. залог, гаранция
HOSTAGEs to fortime жена и деца, семейни задължения
to give HOSTAGEs to fortune поверявам съдбата си на провидението, поемам семейни задължения/грижи

hostel ['hɔstl]
1. общежитие (при университет, завод и пр.)
2. ост. хан

hosteller ['hɔstələ]
1. обитател на общежитие
2. ост. ханджия, хотелиер

hostelry ['hɔstəlri]
n хан, хотел

hostess ['houstis]
1. домакиня
2. ханджийка, съдържателка ла хотел
3. ав. стюардеса

hostile ['hɔstail]
1. a вражески, неприятелски, враждебен (to)
2. n ам. враг, неприятел

hostility [hɔ'stiliti]
1. враждебност, неприязън, омраза
2. особ. рl военни действия
to open/suspend hostilities започвам/спирам военни действия
ontbreak/suspension of hostilities начало/прекратяване на военни действия

hostler ['ɔslə]
в ostler

hot [hɔt]
I. 1. горещ, топъл, нагорещен, нажежен
steaming/sizzling HOT съвсем горещ, току-що свален от печката
to be very HOT много съм горещ (за предмет), много ми е горещо (за човек), много е горещо (за време)
to get/grow HOT сгорещявам се, става ми горещо, става горещо (за време), разгорещявам се (за спор и пр.)
to go HOT and cold ту почервенявам, ту побледнявам
HOT fire cилeH orъH
HOT and HOT съвсем топъл, топъл-топъл
2. ярък (за цвят)
3. лют (ив)
4. ожесточен, лют (за cnoр, битка, преследване), буен, пламенен, избухлив (за темперамент)
at the HOTtcst of the fray в най-ожесточения момент на боя
5. разг. увлечен, запален (on)
6. който се доближава до целта
to be HOT on the track/trail of по петите съм на
you are getting HOT близо си до целта
HOT scent прясна следа (и прен.)
7. възбуден (полово), похотлив, сексапилен
HOT number секс-бомба
HOT pants сексапилни шорти
8. муз. горещ (за джаз)
9. sl. чудесен, умел, ловък, който го бива
not so HOT sl. не го бива, не струва
he is HOT stuff страшен е, бива си го
that's HOT stuff! чудо/един път работа! HOT favourite най-вероятният победител (на конни състезания)
10. ам. sl. опасен, краден, контрабандиран (за вещ), търсен от полицията, опасен, несигурен (за скривалище и пр.)
11. физ. sl. високорадиоактивен
12. ам. sl. късметлия
13. разг. нецензурен
14. ам. sl. буен, необуздан
to have a HOT time прен. лудувам, беснея
15. ам. популярен, много търсен
16. който е сензацията на деня
17. ам. sl. невероятен, абсурден
HOT-air merchant sl. самохвалка, плямпало, празнодумец
to make a place/make it too HOT for him правя така, че да му стане тясно/горещо
it was HOT work трудна работа беше, изпоти ме тази работа
to get all HOT and bothered вълнувам се, кося се
to get/catch it HOT загазвам, здравата ме наругават
II. v (-tt-) разг. стоплям (се) (и с up), прен. раздвижвам се, разпалвам се
III. вж. hotly

hot air ['hɔt'ɛə]
n празни приказки
to let off HOT AIR приказвам/дрънкам празни приказки

hot-beaded [,hɔt't'hedid]
1. буен, луд
2. сприхав, кибритлия

hotbed ['hɔtbed]
1. парник, разсадник, силно наторена леха
2. прен. разсадник
3. тех. стелаж, подставка

hot-blooded [,hɔt'blʌdid]
1. с буйна кръв, буен
2. ам. чистокръвен, породист (за животно)

hot-cake ['hɔtkeik]
n вид палачинка

hotchpot ['hɔtʃpɔt]
1. юр. наследствена маса
bringing into HOTCHPOT привнасяне на дарение в наследствената маса (за да се разпредели поравно имуществото на починалия-при липса на завещание)
2. ряд. hotchpotch

hotchpotch ['hɔtʃpɔtʃ]
n тюрлюгювеч (и прен.)

hot dog ['hɔtdɔg]
n ам. сандвич с кренвирш

hotel [hou'tel]
n хотел

hotelier [hou'teliei]
n хотелиер, съдържател на хотел

hotel-keeper [hou'tel,ki:pə]
n хотелиер

hot-foot ['hɔtfut]
I. v ам. бързам, отивам бързо (често to HOT-FOOT it)
II. adv бързо

hothead ['hɔthed]
n луда глава

hothouse ['hɔthaus]
1. парник, оранжерия
HOTHOUSE plant оранжерийно растение, стайно цвете (и прен.)
2. hotbed

hot line ['hɔtlain]
n разг. пряка телефонна и телексна връзка между Кремъл и Белия дом/две правителства

hotly ['hɔtli]
1. разгорещено, разпалено
2. ожесточено (преследван)
3. ам. ярко (оцветен)

hot money [,hɔt'mʌni]
n търг. спекулативен капитал, прехвърлян често/бързо от една страна в друга, за да донесе по-голяма печалба

hot plate ['hɔtpleit]
n ел. котлон

hotpot ['hɔtpɔt]
n задушено месо с картофи (в покрит съд на фурна)

hotpress ['hɔtpres]
I. n каландър, уред за гланциране (на хартия и пр.)
II. v гланцирам (хартия и пр.) с каландър, пресовам на горещо

hot rod ['hɔtrɔd]
n ам. sl. автомобил с форсиран двигател

hot seat ['hɔtsi:t]
1. n sl. електрически стол
2. прен. неудобно/трудно положение

hot-short ['hɔtʃɔ:t]
a метал. трошлив при температурите на горещо обработване

hotshot ['hɔtʃɔt]
1. n sl. ам. експресен влак
2. преуспял човек, перко
3. отличен играч

hot-spirited a горещ, избухлив

hotspur ['hɔtspə:]
n избухлив, необуздан човек, луда глава

hot-tempered [,hɔt'tempəd]
a сприхав, избухлив

Hottentot ['hɔtntɔt]
1. хотентот
2. хотентотски език
3. грубиян, дивак
4. attr хотентотски

hot-water bottle [,hɔt'wɔ:tə,bɔtl]
n грейка, термофор

hound [haund]
I. 1. ловджийско куче, особ. фоксер, хрътка
pack of HOUNDs сюрия фоксери
to follow the HOUNDs, to ride toHOUNDs ходя на лов с фоксери
Master of HOUND s водач на хайка ловци
2. преследвач в игра на заек и хрътки
3. презр. куче, долен тип
4. dogfish
5. любител, запалянко (често в съчет.)
II. 1. гоня с кучета
2. прен. преследвам безмилостно (и с down)
to HOUND someone out of a place изгонвам някого от някъде
to HOUND someone to death гоня някого до дупка
3. to HOUND on насъсквам
to HOUND the dogs at/on someone насъсквам кучетата по някого

hound's tongue ['haundztʌŋ]
n бот. мишина, наумка (Cynoglossum)

hound's tooth ['haundztu:θ]
n текст. вид пипит

hour [аuə]
1. час
HOUR by HOUR от час на час
to pay someone by the HOUR плащам някому на час
it is nearly a 3 HOURs' walk има почти 3 часа път до там
office HOURs работно време
after HOURs след работно време
at an unearthly HOUR в крайно неудобно време, по никакво време, ни в туй, ни в онуй време
at all HOURs по кое да е време, без определен час
till all HOURs до много късно
lunch HOUR обедна почивка
in someone's HOUR of need в момент на крайна нужда/в решаващ/критичен момент за някого
in a good/evil HOUR в/на добър/лош час
the bus leaves on the HOUR автобусът тръгва на кръгъл час
question of the HOUR злободневен въпрос
to keep early/late HOURs прибирам се/лягам си рано/късно
to keep regular HOURs живея/водя редовен живот
2. катол. час, определен за молитва, самата молитва
the Book of HOUR s часослов, наустница
3. pl. мит. богини на сезоните и часовете
4. астр. 15 дължина, час

hour-angle ['auər,æŋgl]
n астр. часов ъгъл

hour-circle ['auəsə:kl]
n астр. часов кръг

hour-glass ['auəgla:s]
n пясъчен часовник
HOUR-GLASS waist много тънка талия

hour-hand ['auəhænd]
n часова стрелка

houri ['huəri]
n хурия, нимфа на мохамеданския рай, прен. красива/съблазнителна жена

hourly ['auəli]
I. 1. ежечасов, който става вески час/се извършва и пр. за един час
2. постоянен, непрестанен
II. 1. един път на час, през един час, всеки час
2. често, постоянно, непрестанно
3. всеки момент

house [haus]
I. 1. къща, дом, жилище
at their HOUSE у тях
to keep HOUSE водя/гледам/грижа се за домакинство
to keep a good HOUSE живея/храня се добре
to make someone free of one's HOUSE приемаме някого много радушно, карам го да се чувствува като у дома си
to turn someone out of HOUSE and home изпъждам някого от дома му
to set/put one's HOUSE in order уреждам си работите, въвеждам преобразования
like a HOUSE on fire енергично. бързо, отлично
2. сграда, помещение, постройка
3. бърлога (на животно), черупка
4. семейство, потекло, династия, род
the HOUSE of Stuart (династия на) Стюартите
5. камара, палата (в парламента)
to enter the HOUSE ставам депутат
the HOUSE s of Parliament (сградата на) парламента
to make/keep a HOUSE осигурявам кворум в парламента
to be in possession of the HOUSE вземам думата/изказвам се в парламента
6. фирма, търговска къща
7. пансион, всички ученици и пр. от един пансион, манастир, монашеско братство
8. хан, хотел, кръчма
to have a drink on the HOUSE почерпвам се/пия за сметка на заведението
9. театр, театър, салон, публика, представление
a good HOUSE пълен салон
10. астрол. 1/2 част от небето, зодия дом на планета
11. вид хазартна игра, лото, бинго
12. публичен дом
HOUSE of ill-fame/disrepute ост. воен. sl. публичен дом
13. attr домашен, къщен, домакински, който живее в болница (за лекар)
the HOUSE парламентът, разг. борсата, ист. разг. работнически приют
колежът Christ Church в Оксфорд
HOUSE of God църква, храм божи
to bow down in the HOUSE of Rinunon жертвувам/действувам против принципите/убежденията си
II. 1. давам/намирам жилище на, подслонявам (се), давам подслои на, живея
this building HOUSEs an art gallery в това здание се помещава художествена галерия
2. складирам, затварям, помествам (в нещо), прибирам (на гараж, в хангар)

house agent ['haus,eidʒənt]
n посредник за покупко-продажба и наемане на къщи

house-boat ['hausbout]
n голяма лодка, приспособена за живеене

house-bound ['hausbaund]
a затворен вкъщи (породи болест)

house-boy ['hausboi]
n прислужник

housebreaker ['haus,breikə]
1. крадец с взлом
2. работник по събаряне на стари огради

house-broken ['hausbroukn]
1. a разг. приучен да ходи по нужда на определено място (за домашно животно)
2. привикнал да се държи прилично (за малко дете)

house charge ['haustʃa:dʒ]
вж. cover charge

housecoat [hauskout]
n дълга дамска домашна роба

housecraft ['hauskra:ft]
n домакинско умение

house-duty ['haus,dju:ti]
n данък огради

house-father ['haus,fa:ðə]
1. глава на семейство, домовладика
2. надзирател в пансион и пр

houseflag ['hausflæg]
n мор. флаг на параходно дружество

houseful ['hausful]
n пълна къща
HOUSEFUL of guests къща, пълна с гости

household ['haushould]
1. семейство, домакинство
2. всички обитатели на едно жилище (включително прислугата)
the HOUSEHOLD кралското семейство
3. attr домакински, домашен
HOUSEHOLD gods рим. ист. богове на домашното огнище, прен. любими семейни вещи
HOUSEHOLD goods/stuff/gear покъщнина
HOUSEHOLD word дума/израз във всекидневна употреба
his name is a HOUSEHOLD word името му е известно на всички
HOUSEHOLD troops кралска гвардия

householder ['haushouldə]
n глава на семейство, стопанин

house-hunting ['haus,hʌntiŋ]
n търсене на къща/жилище

housekeeper ['haus,kilpa]
n иконом(ка), домоуправител(ка), домакин(я)

housekeeping ['haus,ki:piŋ]
n домакинство
HOUSEKEEPING book книга за домакински разходи

housel ['hauzl]
n църк. причастие, причестяване

houseleck ['hausli:k]
n бот. дебелец, нежит, ушно биле (Semoervlvum tectonim)

house lights ['hauslaits]
n pl театр. осветление в салона

housemaid ['hausmeid]
n прислужница, камeриерка

housemaid's knee ['hausmeidz,ni:]
n мед. артрит в коляното

houseman ['hausmən]
n (pl-men) ординатор, който живее в болница

house master ['haus,ma:stə]
n директор на училищен пансион

housemate ['hausmeit]
n съквартирант

house-mother [haus,mʌðə]
n надзирателка в пансион

house-painter ['haus,peintə]
n бояджия

house-party ['haus,pa:ti]
n гости за няколко дни в имение/вила

house-physician ['hausfi,ziʃn]
n лекар, който живее в болница/хотел и пр

house-proud ['hauspraud]
a който много се грижи за къщата си, който е добър домакин/къщовник

house-room ['hausrum]
n място (за вещи, мебел и пр.)
I wouldn't give it HOUSE-ROOM и даром не го ща/не бих го държал вкъщи

house-surgeon ['haus,sə:dʒən]
n хирург, който живее в болница

house tax ['haustæks]
вж. house-duty

house-to-house [,haustə'haus]
a който се извършва от къща на къща
HOUSE-TO-HOUSE collection събиране (на пари и пр.) от къща на къща/от всяка къща

housetop ['haustɔp]
n покрив
to cry/proclaim from the HOUSETOP (s) разгласявам нашироко, прен. бия барабан, разтръбявам

house-trained ['haustreind]
вж. house-broken

house-warming ['haus,wɔ:miŋ]
n празненство/гости по случай настаняване в нова къща/квартира

housewife ['hauswaif]
1. домакиня, стопанка
2. (pl и-fes) несесер за шев

housewifely ['haus,waifli]
a домакински, на домакиня, домашен
HOUSEWIFELY woman добра домакиня, къщовница

housewifery ['hauswaifri]
n домакинска работа, домакинство

housework ['hauswə:k]
n домакинска работа

housing ['hauziŋ]
I. 1. квартира, жилище, подслон
HOUSING shortage жилищна криза
2. жилищно строителство
3. разквартируване, подслоняване
4. тех. корпус, кутия, кожух, капак, футляр
5. тех. картер (на двигател)
6. тех. свръзка
7. гнездо, вдлъбнатина, ниша
II. n конски чул
обик. рl покривало на кон при тържествени церемонии

hove вж. heaved

hovel ['hɔvl]
1. бордей, коптор, хижа, колиба
2. навес
3. арх. ниша с навес (за статуя на светия и пр.)

hover ['hɔvə]
I. 1. нося се, рея се, кръжа, вися, въртя се във въздуха (за птица, хеликоптер и пр.) (over, about)
2. въртя се, навъртам се (around, about, near someone)
3. колебая се
4. надвиснал съм (за опасност и пр.) (over)
5. мътя (за квачка)
a smile HOVERed over her lips на устните и трепна/заигра усмивка
II. 1. кръжене/въртене във въздуха
2. колебание

hovercraft ['hɔvəkra:ft]
n кораб на въздушна възглавница

hoverplane ['hɔvəplein]
n разг. хеликоптер, въртолет

how [hau]
I. 1. как (по какъв начин), както
to know/learn HOW to do something знам/научавам се да правя нещо
do it HOW you can направи го, както можеш
2. как (по каква причина), защо
HOW so? HOW's that? e? как/защо така? HOW is it that как така, защо, как се случи, че
HOW now? ост. какво има? какво значи това? HOW are you? как сте? HOW do you do? добър ден/вечер и пр. (поздрав, и при запознаване)
3. колко (зa степен и брой), как, колко (във възклицания)
HOW many колко (на брой)
HOW much koлko (за количество)
HOW much? колко струва (това)? HOW long/wide, etc. колко дълъг/широк и пр.
HOW I wish I could де да можех, колко бих искал да мога
4. колко, как, на каква цена
HOW is the dollar today? как върви/е курсът на долара днес? and HOW sl. и още как
shout all you know HOW викай, колкото ти глас държи
HOW about going there? какво ще кажете да отидем там, да бяхме отишли там? HOW about it? какво ще кажеш? Съгласен ли си? HOW much? какво? (когато не сме чули)
II. cj как, че
he told me HOW he had heard about it каза ми как/че e чул за това
HOW that ост. какво че
III. n начин
the HOWs and whys of it как и защо/по какъв начин и по какви причини стана това
the HOW, the when and the wherefore как, кога и защо, всички подробности

howbeit [,hau'bi:it]
adv ост., книж. както и да e, все пак, въпреки това

howdah ['haudə]
n инд. седло на слон

howdy ['haudi]
диал. съкр. от how do yon do

howdy-do ['haudi'du:]
вж. how-d'ye-do

how-d'ye-do ['haudjidu:]
n разг. неприятност, объркана работа, каша
that's a pretty HOW-D'YE-DO хубаво се наредихме, стана тя каквато стана

however [hau'evə]
I. 1. както и да
HOWEVER you do it,... както и да го направиш...
do it HOWEVER you can направи го, както можеш
2. колкото и (да)
he will never succeed, HOWEVER hard he tries никога няма да успее, колкото и да се старае/опитва
HOWEVER did you manage to do it? как пък успя да го направиш? HOWEVER much/little колкото и много/малко
II. cj обаче
все пак, както и да e

howitzer ['hauitsə]
n воен. гаубица (артилерия)

howl [haul]
I. 1. вия (за вълк, куче, вятър и пр.)
to HOWL with laughter смея се гръмогласно
2. to HOWL down прекъсвам/заглушавам (оратор) с дюдюкане, надвиквам
II. 1. рев, вой
there were HOWLs of laughter смееха се с все гърло
there was a HOWL from the crowd тълпата изрева
2. рад. вой, свистене

howler ['haulə]
1. ревлъо
2. зоол. юж. -ам. маймуна от рода Alouatta
3. sl. груба и смешна грешка, бисер
4. sl. очевидна лъжа

howling ['hauliŋ]
1. ревящ, виещ (за буря, див звяр и пр.)
2. прен. крещящ
HOWLING shame цял скандал, безобразие
3. sl. огромен, нечуван, небивал (за успех и пр.)
HOWLING wilderness пустош, пустиня

howsoever [,hausou'evə]
вж. however

how-to ['hautu]
a HOW-TO book книга с практически указания (за любители конструктори и пр.)

hoy [hɔi]
I. n малък крайбрежен едномачтов кораб
II. int ей! хей!

hoyden ['hɔidn]
n мъжкарана, мъжка Гана

hub [hʌb]
1. тех. главина (на колело)
2. тех. пуансон еталон, щампа еталон
3. център (на внимание и пр.)
HUB of the universe център/пъп на света, ам. разг. Бостън

hubble-bubble ['bʌbl,bʌbl]
1. гълголене, кълколене
2. глъч (ка), гюрултия, врява
3. (примитивно) наргиле

hubbub ['hʌbʌb]
n глъч (ка), гюрултия, врява, викове

hubby ['hʌbi]
разг. умал. от husband

hubris ['hju:bris]
n книж. високомерие, надменност

huckaback ['hʌkəbæk]
n груб памучен/ленен плат за пешкири

huckle ['hʌkl]
n бедро, хълбок, задница

huckle-backed ['hʌklbækt]
a гърбав

huckleberry ['hʌklbəri]
n ам. бот. вид боровинка (Gaylussacia)

huckle-bone n анат. хълбочна кост

huckster ['hʌkstə]
I. 1. дребен/амбулантен търгзвец
2. търгаш, сметкаджия, пинтия
3. ам. съставител на рекламни материали, особ. за радиото и телевизията
II. 1. върша дребна/амбулантна търговия
2. пазаря се
3. прен. търгувам (с)

huddle ['hʌdl]
I. 1. натрупвам (се), струпвам (се)
наблъсквам (се) (up, together)
to HUDDLE together притискаме се един към друг, гушим/сгушваме се един до друг
2. свивам (се) на кълбо (up, up against)
3. навличам (дрехи) (on)
4. върша надве-натри/как да e
to HUDDLE over/through a job, to HUDDLE a job through претупвам/свършвам набързо работа
to HUDDLE up a contract набързо скалъпвам договор
5. ам. съвещаваме се, съветваме се
II. 1. куп (чина), тълпа, бъркотия
2. разг. (тайни) преговори, съвещания
to be in/go into a HUDDLE with шушукаме си с

hue [hju:]
I. n книж. цвят, отсенка, оттенък, нюанс
dark/light HUEd тъмен/светъл на цвят
politicians of various HUEs политици с различии убеждения
II. 1. викане, врява
HUE and cry вик (ове) (при преследване на дивеч, престъпник), гонитба, шумен протест
to raise a HUE and cry against someone надавам вой/нахвърлям се срещу някого, преследвам някого
2. ист. обявление, с което се търси престъпник

hueless ['hjuilis]
a книж. безцветен

huff [hʌf]
I. 1. заплашвам, сплашвам, тероризирам, развиквам се
to HUFF someone into silence сплашвам някого така, че да млъкне
2. обиждам (се), оскърбявам (се), муся се
3. ост. пухтя
4. дама вземам фигура наказателно
II. 1. сръдня, мусене, раздразнение
to get into a HUFF разсърдвам се
2. дама наказателно вземане на фигура

huffiness ['hʌfinis,'hʌfiʃnis]
n сръдня, сърдене, мусене, лошо настроение

huffish ['hʌfiʃ,'hʌʃi]
1. сърдит, намусен, раздразнен, обиден
2. обидчив, сръдлив
3. ам. нахален, арогантен

huffy a самодоволен, надменен, раздразнителен

hug [hʌg]
I. 1. прегръщам плътно, притискам в прегръдките си
2. прен. привързан съм към, държа на
to HUG a prejudice не искам да скъсам с/да се освободя от предразсъдък
3. reft поздравлявам се (on/for с ger)
4. движа се близо до (брега и пр.), не се отделям от
II. 1. прегръдка
2. борба вид хватка

huge [hju:dʒ]
a грамаден, огромен, гигантски

hugely ['hju:dʒli]
adv извънредно много

hugeness ['hju:dʒnis]
n грамадни/огромни/гигантски размери

hugger-mugger ['hʌgə,mʌgə]
I. 1. бъркотия, безредица
2. потайност, шушу-мушу
II. 1. разбъркан, объркан, безреден
2. таен
III. 1. пазя в тайна
2. потулвам (up)
3. действувам потайно
4. карам/живея как да е/както дойде (along)

hug-me-tight ['hʌgmi,tait]
n плетена блузка прегърни ме

Huguenot ['hju:gənɔt]
n ист. хугенот

hulk [hʌlk]
1. тежък/неповратлив кораб
2. стар негоден кораб
3. pl ист. затворнически кораб
to condemn to the HULKs осъждам на каторжническа работа на кораб
4. едър, тромав човек, мечка

hulking ['hʌlkiŋ]
a тежък, тромав

hull ['hʌl]
I. 1. шушулка, чушка
2. обвивка (на зърно) (и прен.)
II. v чистя от шушулките, чушкам, беля, обелвам, лющя
III. n корпус (на кораб, цепелин), ав. фюзелаж, плавок/лодка на водосамолет
HULL down мор. с корпуса, скрит зад хоризонта, скрит, с изключение на оръдейната кула (за танк)
IV. v пробивам корпуса на кораб със снаряд

hullabaloo [,hʌləbə'lu:]
n гюрултия, дандания, тупурдия, врява

hulled [hʌld]
a очушкан, очистен, обелен

hullo [hʌ'lou]
1. ало! (no телефона)
2. повикване
HULLO you! ей, ти там
3. изненада
HULLO! that's strange! Я гледай! колко странно! HULLO, is that you? я гледай, ти ли си бил?

hum [hʌm]
I. 1. бръмча, буча
2. тананикам със затворена уста
3. мънкам
to HUM and ha (w) разг. мънкам, хъкам, говоря неуверено, колебая се, увъртам
4. оживен съм (за търговия, работа)
to make things HUM, to keep things HUMming раздвижвам работата/нещата, не оставям работата да спре
a town HUMming with activity оживен град
5. sl. воня
II. 1. бръмчене, бучене
2. мънкане, хъкане
3. далечен/глух шум
the HUM of conyersation глъчка, неясен шум от разговор
4. оживление, дейност
III. int хм! (изразява колебание, несъгласие)

human ['hju:mən]
I. 1. човешки
to be less than HUMAN прен. не съм човек
HUMAN factor субективен фактор
HUMAN interest лит. психологична/емоционална разработка
2. човешки, състрадателен
II. n разг. човек, човешко същество

humane [hjui'mein]
1. човечен, хуманен, благороден, милостив
2. хуманитарен
HUMANE learning хуманитарни науки
HUMANE letters изящна литература
HUMANE killer машина за безболезнено убиване на животни

human ecology ['hju:mani:,kɔlədʒi]
1. екология на човека (с оглед на околната среда)
2. клон на социологията, който изучава отношенията между хората и институциите на дадено общество

humaneness [hju:'meinnis]
n човечност, хуманност, благородство, милост, милосърдие

humanism ['hju:manizm]
n хуманизъм

humanist ['hju:məmst]
n хуманист

humanistic [,hju:mə'nistik]
a хуманистичен, хуманитарен

humanitarian [,hju:məni'tɛəriən]
I. 1. хуманитарен
2. хуманен, човечен
II. 1. човеколюбец, филантроп
2. човек, който отрича божествения произход на Христа

humanity [hju:'mæniti]
1. човешката природа
2. човечеството, човешкият род
3. човечност, хуманност, милосърдие
an act of HUMANITY хуманно дело
4. pl класически езици и литература, хуманитарни науки

humanization [,hju:mənai'zeiʃn]
1. вчовечаване, очовечаване
2. придаване човешки качества на (нещо)

humanize ['hju:mənaiz]
1. вчовечавам (се), очовечавам (се), цивилизовам (се), смекчавам, облагородявам
2. придавам човешки качества на
HUMANIZEd milk хуманизирано мляко

humankind [,hju:mən'kaind]
n човечество, човешки род

humanly ['hju:mənli]
1. по човешки
2. Доколкото е възможно за човека/е в човешките възможности
HUMANLY impossible task задача извън човешките възможности
3. според човешките нужди

humanness ['hju:mənnis]
n ряд. човекоподобие, човешки израз

humble ['hʌmbl]
I. 1. скромен, прост, беден, непретенциозен
in HUMBLE circuibstances със скромно (обществено) положение
of HUMBLE birth от скромен/беден произход
2. смирен, кротък, покорен
3. без себелюбие/самоуважение, който се унижава
II. v унижавам, принизявам, смирявам

humble-bee ['hʌmbl,bi:]
вж. bumble-bee

humbly ['hʌmbli]
1. скромно, бедно, просто, непретенциозно
2. смирено, кротко, покорно
to be HUMBLY born от бедно семейство съм

humbug ['hʌmbʌg]
I. 1. неискреност, измама, шарлатанство
there is no HUMBUG about him той е прям/честен човек
2. лицемер, шмекер, шарлатанин
3. ам. глупости
4. вид ментови бонбони
II. 1. подлъгвам, подвеждам, баламосвам
to HUMBUG someone into doing something подлъгвам някого да направи нещо
to HUMBUG something out of someone измъквам нещо от някого
2. лицемеря, държа се като мошеник

humdinger ['hʌm,diŋə]
n sl. чудо човек/нещо, бомба

humdrum ['hʌmdrʌm]
I. 1. скучен, еднообразен, монотонен
2. обикновен, банален
II. n скука, еднообразие, монотонност

humectation [,hjumek,'teiʃn]
n навлажняване, овлажняване, влажност, навлажненост

humeral ['hju:mərəl]
a анат. раменен

humerus ['hju:mərəs]
n (pl-ri) анат. раменна кост

humic ['hju:mik]
a хим. хумусен

humid ['hju:mid]
a влажен (за климат)

humidifier [hju:'midifaiə]
n тех. овлажнител

humidify [hju:'midifai]
v навлажнявам

humidity [hju:'miditi]
n влага, влажност (на въздуха)

humidor ['hju:midɔ:]
1. humidifier
2. склад/кутия за пури с овлажнител

humiliate [hju'milieit]
v унижавам

humiliating [hju'milieitiŋ]
a унизителен

humiliation [hju,mili'eiʃn]
n унижение, унижаване

humiliatory [hju:'miliətəri]
вж. hunuliating

humility [hju:'militi]
1. смирение, смиреност, кротостпокорност
2. скромност

hummer ['hʌmə]
1. човек, който тананика/мънка, животно, което бръмчи (напр. пчела)
2. humming-bird
3. разг. тех. зумер

hummiing-top ['hʌmiŋtɔp]
n пумпал (който свири)

humming-bird ['hʌmiŋbə:d]
n зоол. колибри (Trochilidae)

hummock ['hʌmək]
1. хълмче, могилка
2. леден хълм

hummocky a нееднакъв, неравен

humor ам. humour

humoral ['hju:mərəl]
a физиол. хуморален, отнасящ се до течностите в тялото (лимфа, кръв, жлъчка и пр.)

humoresque [,hju:mə'resk]
n муз. хумореска

humorist вж. humourist

humoristic [,hju:mə'ristik]
a хумористичен, духовит

humorous ['hju:mərəs]
1. хумористичен
2. весел, комичен, шеговит

humour ['hju:mə]
I. 1. настроение
in a good/bad HUMOUR в добро/лошо настроение
when the HUMOUR takes him когато му дойде настроение, когато му скимне/кефне
2. (чувство за) хумор, смешна страна
I don't see the HUMOUR of it не виждам нищо смешно в това
3. темперамент
the comedy of HUMOURs комедия, която рисува странни/ексцентрични характери (XVII в.)
4. ост. физиол. една от четирите течности в човешкото тяло, определящи здравето и темперамента на човека
the cardinal HUMOURs тези четири течности
II. 1. угаждам на, глезя, коткам
2. нагаждам се към, отстъпвам пред
3. зачитам (чувствата на другиго)

humourist ['hju:mərist]
1. шегаджия, комик
2. писател хуморист

humourless ['hju:məlis]
a без (чувство за) хумор

humoursome ['hju:məsəm]
a капризен, своенравен, опърничав

humous ['hju:məs]
вж. humic

hump [hʌmp]
I. 1. гърбица
2. издатина, подутост
3. sl. лошо/потиснато настроение
to have the HUMP в лошо настроение съм
to give someone /to get the HUMP развалям някому/разваля ми се настроението
4. труден/критичен момент
to be over the HUMP най-лошото мина
5. ам. хълм, могила, планинска верига
to live on one's HUMP живея със собствени средства/без чужда помощ
II. 1. изгърбвам (се), прегърбвам (се), извивам (се)
to HUMP up one's back изгърбвам се
to HUMP up one's shoulders свивам глава между раменете си
2. sl. напрягам се, давам си зор (и HUMP oneself)
3. австрал. нося на гръб, слагам/мятам на гърба си
4. sl. развалям настроението на, раздразвам, разсърдвам
5. sl. бързам, препускам

humpback ['hʌmpbæck]
1. гърбица
2. гърбав човек, гърбушка
3. зоол. гърбав кит (Megaptera nodosa)

humpbacked ['hʌmpbækt]
1. гърбав, гърбат, прегърбен
2. извит, с гърбица, стръмен (за мост)

humped [hʌmpt]
a гърбав, прегърбен, с гърбица

humph [hʌmf]
I. int хм! (изразява съмнение, недоволство)
II. v казвам хм

Humpty ['hʌmpti]
n разг. кръгла тапицирана табуретка

humpty-dumpty [,hʌmpti'dʌmpti]
n тантурко, дундъо

humpy ['hʌmpi]
1. гърбав, с гърбица
2. с издатини, неравен
3. кисел, в лошо настроение

humus ['hju:məs]
n хумус, чернозем

Hun [hʌn]
1. ист. хун (и прен.)
2. вандал, варварин
3. пренебр. германец, особ. прусак

hunch [hʌntʃ]
I. 1. гърбица
2. буца, голямо парче, комат
3. предчувствие, (интуитивно) чувство
to have a HUNCH that... подозирам/надушвам, че.
II. 1. гърбя се, нагърбвам ее, прегърбвам се
2. ам. sl. бутвам с лакът

hunchback ['hʌntʃbæk]
вж. humpback

hunchbacked ['hʌntʃbækt]
вж. humpbacked

hundred ['hʌndrid]
I. n сто, стотица
nineteen HUNDRED 1900 (г.)
HUNDREDs of people стотици (хора)
in HUNDREDs по сто, със стотици
a HUNDRED and one things хиляда работи
HUNDRED to one голяма вероятност
HUNDRED percent напълно, изцяло
HUNDREDs разг. много, голям брой
great/long-HUNDRED сто и двадесет
HUNDREDs and thousand много дребни бонбончета (за украса на сладкиш)
II. n стара административна единица в Англия, околия

hundredfold ['hʌndrədfould]
I. a ряд. стократен
II. adv стократно (с неопределителен член)

hundred-percenter ['hʌndrədpə'sentə]
n ам. краен патриот/националист

hundredth ['hʌndrədθ]
I. a стотен
II. n една стотна

hundredweight ['hʌndrədweit]
n центнер (ам. 100 фунта 45,30 кг, англ. 112 фунта 50,80 кг)

hung вж. hang

Hungarian [hʌŋ'gɛəriən]
I. a унгарски
II. n унгарец, унгарски език

Hungary n Унгария

hunger ['hʌŋgə]
I. 1. глад
HUNGER is the best sauce/relish на гладния всичко се услажда
2. прен. глад, жажда, копнеж (for, after)
II. 1. гладувам
2. прен. жадувам, копнея (for, after, to do something)
3. оставям (някого) да гладува, изгладявам
to HUNGER someone into submission оставям някого да гладува, докато се подчини

hunger-cure ['hʌŋgəkjuə]
n мед. лечение чрез глад, гладолечение

hunger-march ['hʌŋgəma:tʃ]
n гладен поход на бедствуващи безработни

hunger-strike ['hŋʌgəstraik]
n гладна стачка
to be/go on (a) HUNGER-STRIKE обявявам гладна стачка в знак на протест (за затворник)

hungrily ['hʌŋgrili]
adv лакомо, прен. жадно, алчно

hungry ['hʌŋgri]
1. гладен
to be/feel HUNGRY гладен съм
to get HUNGRY огладнявам
to go HUNGRY гладувам, стоя гладен
as HUNGRY as a hunter гладен като вълк
2. беден, неплодороден (за почва)
3. прен. жаден, изпълнен с копнеж (for)

hunk [hʌŋk]
n голямо парче, комат

hunkers ['hʌŋkəz]
n pl шотл. бут, задница
on one's HUNKERS клечешком, клекнал

hunks [hŋʌks]
n sl. скъперник

hunky ['hʌŋki]
a ам. sl. екстра

hunky-dory ['hʌŋki'dɔ:ri]
a ам. sl. екстра

hunt [hʌnt]
I. 1. ловя, ходя на лрв (за), ловувам
to go HUNTing ходя на лов
2. ловувам в (даден район)
3. използувам (кон, кучета) за лов
4. гоня, прогонвам (и с away), преследвам, гоня
5. претърсвам
търся (for, after)
6. тех. работя неравномерно (за мотор)
hunt down преследвам, докато хвана, хващам, намирам (престъпник и пр.), преследвам, тормозя, гоня
hunt out намирам, издирвам, измъквам, изравям, изгонвам
hunt up търся, издирвам, изнамирам
II. 1. лов
2. група ловджии (с коне и фоксери)
3. Н. местно ловно дружество
4. място за лов, местност, където се ловува
5. преследване, търсене
6. тех. колебания (на стрелка на измервателен уред), неравномерен ход (на мотор)

hunter ['hʌntə]
1. ловец, ловджия, ловуващо животно
2. ловджийски кон
3. човек, който търси/гони/преследва (слава и пр.) (главно в съчет.)
dowry-HUNTER зестрогонец
4. часовник с металичен капак/предлазител
a HUNTER's moon първото пълнолуние след есенното равноденствие

hunting ['hʌntiŋ]
I. a ловджийски, ловен
II. 1. лов
fox-HUNTING лов на лисици
2. лов, гонитба, търсене (на жилище и пр.)

hunting-box ['hʌntiŋbɔks]
n ловджийски павилион

hunting-crop ['hʌntiŋkrɔp]
n ловджийски камшик

hunting-field ['hʌntiŋfi:ld]
1. място, където се ходи на лов
2. лов, ловджии (по време на лов)

hunting-ground ['hʌntiŋgraund]
1. място за лов, ловен район
2. прен. място, където има изгледи да се намери това, коего се търси
happy HUNTING-GROUND шег. оня свят, раят (според сев. -ам. индианци)

hunting-horn ['hʌntiŋhɔ:n]
n ловджийски рог

hunting-lodge ['hʌntiŋlɔdʒ]
n ловна хижа

huntress ['hʌntris]
ж. р. от hunter

huntsman ['hʌntsmən]
1. ловец
2. слуга, който се грижи за кучетата при лов

hurdle ['hə:dl]
I. 1. леса, преграда, плет
2. сп. препят ствие
pl бягане с препятствия (състезание)
3. прен. трудност, пречка
II. 1. ограждам с леси/плет (често с off)
2. сп. прескачам препятствие, участвувам в бягане с пре пятствия
3. прен. преодолявам

hurdler ['hə:dlə]
1. майстор на леей
2. сп. бегач, който прескача препятствия

hurdle-race ['hə:dlreis]
n сп. бягане с препятствия

hurdy-gurdy ['hə:di,gə:di]
1. старинен струнен инструмент с манивела
2. разг. латерна

hurl [hə:l]
I. 1. (за) хвърлям, запращам, мятам
to HURL oneself at/upon нахвърлям се върху
to HURL forces against хвърлям войски срещу
the tyrant was HURLed from his throne тиранинът бе свален от престола
to HURL abuse at сипя ругатни върху, обсипвам с ругатни
2. втурвам се, профучавам
3. играя на ирландски хокей
hurl back отблъсквам (неприятел), отвръщам (на обвинение)
hurl down повалям
II. n хвърляне, запращане, мятане

Hurley ['hə:li]
1. n сп. ирландски хокей
2. стик за ирландски хокей

hurling ['hə:liŋ]
1. хвърляне, запращане, мятане
2. ирландски хокей

hurly-buriy ['hə:li,bə:li]
n врява, порюлтия, дандания

hurly-burly n раздвижване, врява, бъркотия

hurrah [hu'ra:]
I. int ура!
II. n вик (ове) ура
III. v поздравявам/посрещам с ура

hurray [hu'rei]
вж. hurrah

hurricane ['hʌrikən]
1. ураган (u прен.)
it was blowing a HURRICANE беше цял ураган
2. ав. модел изтребител

hurricane-lamp ['hʌrikənlæmp]
n вет роупорен фенер

hurricane-lantern ['hʌrikən,læntən]
n вет роупорен фенер

hurried ['hʌrid]
1. бързащ, който няма време
I was HURRIED when I wrote it бързах, когато го писах
2. бърз, бегъл, направен/написан и пр. набързо
to have a HURRIED meal хапвам набързо

hurriedly ['hʌridli]
adv бързо, бегло, набързо

hurry ['hʌri]
I. 1. бързам, побързвам, избързвам
to HURRY over a task претупвам задача
2. карам да бърза, ускорявам, притеснявам
to HURRY someone into doing something ка рам някого да направи нещо бързо/прибързано
this work cannot be hurried тази работа не може да се свърши набързо/да се ускори
I won't be hurried не искам да ме притесняват
3. изпращам бързо (to, into)
to HURRY oneself разбързвам се
hurry along вървя/крача бързо, карам (няко го) да върви бързо
hurry away отвеждам/извеждам/изпращам бързо, отивам си бързо, бързам (да си отида)
hurry back връщам (някого) бързо, карам (няко го) бързо да се върне, връщам се бързо, бързам да се върна
hurry in бързо влизам, бързо вкарвам (някого)
hurry on карам (някого) да бърза, ускорявам, активизирам, бързам, продължавам бързо
hurry out излизам бързо, бързо извеждам/изтиквам навън
hurry up разг. бързам
now then, HURRY up хайде, по-скоро, карам да побърза, давам зор (на), ускорявам (работа)
II. 1. бързане
to do something in a HURRY върша нещо (на) бързо
to be in a HURRY бързам
to be in no HURRY не бързам, не си давам зор
no HURRY! няма защо да бързаш/да се притесняваш
what's your HURRY? разг. защо бързаш? is there any HURRY? бърза ли е работата? in a HURRY бързо, скоро, охотно, с готовност, лесно, току тъй
2. припряност, бързина, суматоха
3. нетърпение, желание (to do something, for something)

hurry-scurry [,hʌri'skʌri]
I. adv бързо, едно през друго
II. n бързане, бъркотия, шашарма
III. v действувам бързо и без ред

Hurst [ha:st]
1. гора, горичка, дъбрава, горист хълм
2. плитчина

hurt [hə:t]
I. 1. причинявам болка на, наранявам, убивам, натъртвам
these shoes HURT (me) обувките ме убиват
to HURT oneself наранявам се, удрям се
to get HURT наранявам се
2. боли
this won't HURT няма да боли
my foot HURTs (me) кракът ме боли
3. наскърбявам, обиждам, засягам
to HURT someone's feelings наскърбявам/обиждам някого
4. вредя (на), причинявам вреда (на), повреждам, навреждам (на)
it won't HURT нищо/няма вреда от това
it won't HURT to няма да е лошо/няма вреда да
II. 1. повреда, вреда
what HURT can it do you? Какво може да ти увреди? каква вреда може да ти при чини
2. болка, рана
to receive a mortal HURT смъртно съм ранен
3. обида, оскърбление
I intended no HURT to his feelings не исках да го оскърбя
it was a severe HURT to his pride това беше голям удар за самолюбието му

hurtful ['hə:tful]
a вреден (to за)

hurtle ['haitl]
I. 1. профучавам, прелетявам
to HURTLE down падам с трясък
2. блъскам се, тряскам се (against)
3. хвърлям, запокитвам, запращам
II. n трясване, трясък

husband ['hʌzbənd]
I. 1. съпруг, мъж
2. ост. домакин, стопанин, управител
ship's HUSBAND домакин на кораб
II. 1. стопанисвам/харча икономично, използувам пестеливо, пестя
2. ост. намирам съпруг на, омъжвам
3. ост. обработвам (земя)

husbandly ['hʌzbəndli]
1. пестелив
2. съпружHUSBANDLYски, подобаващ на съпруг

husbandman ['hʌzbəndmən]
n (pl-men) ост. земеделец, селски стопанин

husbandry ['hʌzbəndri]
1. селско стопанство, агрономство
animal HUSBANDRY скотовъдство, животновъдство
2. стопанисване, икономия, пестеливост

hush [hʌʃ]
I. n затишие, тишина, мълчание
II. 1. карам да затихне/замлъкне, стихвам, затихвам, смълчавам се, притихвам
to HUSH a baby to sleep приспивам бебе
HUSHed conversation тих разговор
2. прен. успокоявам, приспивам (съвестта си)
3. to HUSH up потулвам
III. int шт! тихо! мълчи!

hushaby ['hʌʃəbail]
int нани!

hush-hush ['hʌʃ'hʌʃ]
1. a разг. (по) таен
2. ам. поверителен

hush-money ['hʌʃ,mʌni]
n подкуп (за да мълчи някой)

hush-puppy ['hʌʃ,pʌpi]
1. ам. разг. обик. рl готв. вид бухти от царевично брашно
2. pl леки меки обувки

husk [hʌsk]
I. 1. люспа, обвивка, черупка
rice in the HUSK арпа
2. pl отпадъци, остатъци
3. pl прен. външна страна (на нещо), неинтересна страна (на въпрос)
II. v лющя, беля, чистя от черупки/листа и пр

huskily ['hʌskili]
adv дрезгаво, с дрезгав глас

husking ['hʌskiŋ]
n лющене, белене, чистене
ам. седянка за белене на царевица, белянка (и HUSKING-bee)

husky ['hʌski]
I. 1. подобен на люспа/обвивка
2. покрит с люспа/обвивка, люспест
3. разг. едър, як, плещест
II. n здравеняк, мъжага, бабаит
III. a дрезгав, прегракнал, пресипнал
IV. 1. ескимос
2. ескимоско куче
3. ескимоски език

hussar [hu'za:]
n хусар

hussif ['hʌzif]
вж. housewife

hussite ['hʌsait]
n ист. хусит

hussy ['hʌsi]
1. нахалница
2. лека жена, уличница
3. n дръзко, невъзпитано момиче, жена със съмнително поведение
sl проститутка

hustings ['hʌstiŋz]
1. изборна кампания
2. ист. трибуна, от която кандидати за парламента са държали речи
3. ам. местен съд

hustle ['hʌsi]
I. 1. блъскам (се)
бутам (се) (into, out of)
to be HUSTLEd out of the way избутват ме
to HUSTLE against someone блъскам се в някого
2. принуждавам (някого) да действува, карам (някого) да бърза, тласкам
to be HUSTLEd into a decision принуден съм бързо да взема решение
3. ускорявам, активизирам (и с on)
4. бързам, разтичвам се
5. sl. блъскам се в някого и му открадвам нещо (за джебчия), живея нечестно
6. пробутвам стоките си (за търговец), печеля пари по нечестен начин
7. sl. търся клиенти (за проститутка), проституирам
II. 1. блъскане, бутане
2. нервно суетене

hustler ['hʌslə]
1. енергичен човек
2. sl. мошеник
3. sl. уличница

hut [hʌt]
I. 1. колиба, хижа
2. барака, временна постройка
II. 1. воен. настанявам (войски) в бараки
2. живея в бараки/колиби

hutch [hʌtʃ]
I. 1. сандък (за жито и пр.)
2. мин. вагонетка за въглища
3. хлебарски нощви
4. мин. корито за промиване на руда
5. тех. бункер
6. клетка/кафез за малки животни
7. разг. пренебр. дупка, барака
II. 1. мин. промивам руда в корито
2. прибирам в сандък

hutment ['hʌtmənt]
1. (лагер от) колиби/бараки
2. приютяване в колиби

huzza [hʌ'za:]
I. int ура!
II. v викам ура, акламирам

huzzy ['hʌzi]
вж. hussy

hyacinth ['haiəsinθ]
1. бот. зюмбюл, хиацинт
2. минер. хиацинт, вид гранат
3. лилавосинкавият цвят на зюмбюла

hyaena вж. hyena

hyaline ['haiəlin]
I. 1. биол. хиалин
2. поет. прозрачно/кристално море, чисто небе
II. a прозрачен, кристален

hyaloid ['haiəlɔid]
a стъкловиден, кристаловиден, прозрачен

hybrid ['haibrid]
I. a хибриден
II. n хибрид, кръстоска (и прен.), мелез

hybridism ['haibridizm]
1. хибриден характер
2. кръстосване

hybridization n хибридизация

hybridize ['haibridaiz]
v кръстосвам, създавам/давам хибриди/кръстоски

hydra ['haidrə]
1. зоол. хидра
2. мит. HYDRA хидра
3. прен. непобедимо/неизкоренимо зло

hydra-headed ['haidrə,hedid]
1. с много подразделения/черти/страни
2. придружен с много трудности

hydrangea [hai'dreindʒə]
n бот. хортензия

hydrant ['haidrənt]
n хидрант, воден/пожарен кран

hydrate ['haidreit]
I. n хим. хидрат, хидроокис
II. v превръщам (се) в хидрат

hydraulic [hai'drɔ:lik]
1. хидравличен
HYDRAULIC power водна сила
2. който се втвърдява във вода

hydraulic engineering [hai'drɔ:likendʒi'niəriŋ]
n хидротехника

hydraulics [hai'drɔ:liks]
n pl с гл. в sing хидравлика

hydric ['haidrik]
a водороден

hydride ['haidraid]
n хим. хидрид

hydro ['haidrou]
1. n разг. балнеосанаториум
2. ВЕЦ

hydrocarbon [,haidrou'ka:bən]
n хим. въглеводород

hydrocbloride [,haidrou'klɔraid]
n хим. хлороводород

hydrocephalic [,haidrouse'fælik]
a мед. хидроцефаличен, страдащ от хидроцефалия

hydrochloricl [,haidrou'klɔrik]
a хим. хлороводороден
HYDROCHLORICL acid coлнa киселина

hydrodynamics [,haidroudai'næmiks]
n pl с гл. в sing хидродинамика

hydroelectric [,haidroui'lektrik]
a водноелектрически

hydrofoil ['haidroufəil]
n кораб с подводни криле

hydrogen ['haidrədʒən]
n хим. водород

hydrogenate [hai'drɔdʒeneit]
v хидрирам

hydrogen-bomb ['haidrədʒən'bɔm]
n водородна бомба (и HYDROGEN-BOMB -bomb)

hydrography [hai'drɔgrəfi]
n хидрография

hydrology [hai'drɔlədʒi]
n хидрология

hydrolysis [hai'drɔlisis]
n хим. хидролиза

hydrolytic [,haidrə'litik]
a на/свързан с хидролиза

hydromancy [hai'drɔmənsi]
n хидромантия

hydromechanics [,haidroumi'kæniks]
n pl c гл. в sing хидромеханика

hydromel ['haidrəmel]
n медовина

hydrometer [hai'drɔmitə]
1. хидрометър
2. ареометър

hydropathic [,haidro'pæθik]
I. a водолечебен, за водна терапия
HYDROPATHIC establishment балнеосанаториум
II. n разг. HYDROPATHIC establishment

hydropathy [hai'drɔpəθi]
n хидротерапия, водолечение

hydrophobia [,haidrou'foubjə]
1. n мед. хидрофобия, болезнен страх, от вода
2. бяс

hydrophyte ['haidrofait]
n бот. водно растение, хидрофит

hydropic [hai'drɔpik]
a болен/страдащ от воднянка

hydroplane ['haidrouplein]
1. (кораб с) подводни криле, хидрокрило
2. мор. глисъор
3. ост. хидроплан, водосамолет
4. хоризонтално кормило на подводница (за изплуване и пр.)

hydroponics [,haidro'pɔniks]
n pl с гл. в sing хидропоника

hydropsy ['haidrɔpsi]
n мед. воднянка

hydroscope ['haidrəskoup]
n хидроскоп

hydrosphere ['haidrəsfiə]
n хидросфера

hydrostatics [,haidrou'stætiks]
n pl с гл. в sing хидростатика

hydrotherapeutics [,haidroθerə'pju:tiks]
n хидротерапия, водолечение

hydrotherapy [,haidro'θerəpi]
n хидротерапия, водолечение

hydrous ['haidrəs]
a хим. воден

hydroxide n хидроокис

hydrozoa [,haidrə'zouə]
n pl зоол. клас хидрозоа

hyena [hai'i:nə]
n зоол. хиена

hygiene ['haiʒi:n]
n хигиена, здравеопазване

hygienic [hai'dʒi:nik]
a хигиеничен, здравословен, отнасящ се до хигиена

hygienically [hai'dʒi:nikəli]
adv хигиенично, здравословно

hygienics [hai'dʒi:niks]
n pl с гл. в sing хигиена (като наука)

hygienist n хигиенист

hygrometry [hai'grɔmitri]
n хигрометрия

hygroscopic [,haigrə'skɔpik]
a хигроскопичен

hylic ['hailik]
a фил. материален, телесен

hymen ['haimen]
1. анат. химен, девствена ципа
2. бот. обвивка на пъпка
3. поет. HYMEN брак, женитба

hymeneal [,haime'ni:əl]
I. книж. a сватбен, брачен
II. n сватбена песен

hymenoptera [,,haimem'ɔptərə]
n pl зоол. ципокрили

hymn [him]
I. n химн, църковна песен
II. 1. пея химии
2. славословя, възпявам

hymnal ['himnəl]
n книга с химни/църковни песни

hymn-book ['himbuk]
вж. hymnal

hymnody ['himnədi]
1. песне на химии, песнопение
2. химни, църковни песни

hyperaesthesia [,haipəri:sθi:ziə]
n мед. хиперестезия

hyperbola [hai'pə:bələ]
n (pl-lae, -las) мат. хипербола

hyperbole [hai'pə:bəli]
n peт. хипербола (и прен.)

hyperbolic ['haipə'bɔlik]
a мат., peт. хипербодичен

hyperbolical [,haipə'bɔlikl]
a рет. хиперболичен

hyperborean [,haipəbɔ:'ri:ən]
I. a северен, полярен, хипербореален, много студен
II. n жител на севера, хипербореец

hypercatalectic [,haipə,kætə'lektik]
a проз. с една излишна сричка

hypercritical [,haipə'kritikl]
a прокалено критичен, много строг в критиката си, на когото не може да се угоди

hypercriticize [,haipə'kritisaiz]
v критикувам прокалено строго, критикарствувам, намирам недостатъци/кусури

hyperexcitation [,haipər,eksi'teiʃn]
n мед. свръхвъзбуда

hypermarket [,haipə'ma:kit]
n много голям универсален магазин (обик. на самообслужване извъи града)

hypermetrical [,haipə'metrikl]
1. a проз. излишен
2. с една излишна сричка накрая

hypermetropia [,haipəmi'troupiə]
n мед. далекогледство

hyperphysical [,haipə'fizikl]
a свръхестествен

hypersensitive [,haipə'sensitiv]
a свръхчувствителен

hypersonic [,haipə'sɔnik]
a фаз. свръхзвуков

hypertension [,haipə'tenʃn]
a мед. високо кръвно налягане

hypertrophic [,haipə'trɔfik]
a мед. хипертрофичен

hypertrophy [hai'pə:troufi]
I. 1. мед., биол. хипертрофия
2. прен. прекалено/болезнено развитие (на чувство и пр.)
II. v мед. хипертрофирам (се), увеличавам (се)

hyphen ['haifn]
I. n тиренце (в сложни думи и при пренасяне)
II. вж. hyphenate

hyphenate ['haifəneit]
v пиша с/слагам тиренце (на сложна дума)

hyphenated [,haifə'neitid]
1. който се пише с тиренце
2. ам. ненапълно натурализиран, от смесен произход
3. смесен (за дейност)

hypnagogic [,hipnə'gɔdʒik]
1. приспивателен
2. пoлусънен
HYPNAGOGIC image видение в полусънно състояние

hypnoid ['hipnɔid]
a хипноподобен, подобен на хипноза

hypnosis [hip'nousis]
n хипноза

hypnotic [hip'nɔtik]
I. 1. хипнотичен
2. приспивателен
II. 1. форм. приспивателно средство
2. хипнотик

hypnotism ['hipnətizəm]
n хипноза (и прен.)

hypnotist ['hipnətist]
n хипнотизатор

hypnotize ['hipnətaiz]
v хипнотизирам (и прен.)

hypnotizer ['hipnətaizə]
вж. hypnotist

hypo ['haipou]
I. n фот. фиксаж
II. 1. спринцовка
2. инжекция
3. ам. подтик, стимул
III. v ам. разг. подтиквам, стимулирам
IV. n ам. хипохондрия

hypocaust ['haipoukɔ:st]
1. отоплителни канали под пода на дом/римска баня
2. отоплителна инсталация дод пода на парник

hypochondria [,haipou'kɔndriə]
n мед. хипохондрия

hypochondriac [,haipou'kɔndriæk]
I. мед. a свързан с/страдащ от хипохондрия
II. n хипохондрик

hypochondric [,haipou'kɔndrik]
n мед. хипохондрик

hypocrisy [hi'pɔkrisi]
n лицемерие, притворство, двуличие

hypocrite ['hipəkrit]
n лицемер, двуличник

hypocritical [,hipou'kritikl]
a лицемерен, двуличен

hypodermic [,haipou'də:mik]
I. a мед., анат. подкожен
II. 1. лекарство, което се инжектира под кожата
2. подкожна инжекция
3. спринцовка

hypodermically [,haipou'də:mikəli]
adv мед. подкожно

hypogene ['haipodʒi:n]
n геол. плутонически

hypophysis [hai'pɔfisis]
n анат. хипофизна жлеза

hypostasis [hai'pɔstəsis]
1. фил. субстанция, същност, есенция
2. рел. хипостаза
3. мед. хипостаза, застой на кръв

hypostyle ['haipoustail]
a арх. с колони, подпиращи покрива

hypotenuse [hai'pɔtinju:z]
n мат. хипотенуза

hypothecate [hai'pɔθikeit]
v юр. ипотекирам

hypothesis [hai'pɔθisis]
n (pl-ses) хипотеза, предположение, догадка
worldng HYPOTHESIS работна хипотеза

hypothesize [hai'pɔθisaiz]
v правя хипотези/предположения/догадки

hypothetic [,haipou'θetik]
a хипотетичен, предполагаем

hypothetical [,haipou'θetikl]
a хипотетичен, предполагаем

hyrax ['haiəræks]
n зоол. даман (от рода Hyracoidea)

hyson ['haisn]
n сорт зелен китайски чай

hyssop ['hisəp]
n бот. исоп (Hyssopus officinalis)

hysteria [hi'stiəriə]
n мед. хистерия

hysteric [hi'sterik]
a мед. хистеричен

hysterical [hi'sterikl]
a мед. хистеричен

hysterics [hi'steriks]
n pl с гл. в sing. разг. истерика, истеричен припадък, истерия
to go into HYSTERICS изпадам в истерия

hysteron proteron [,histərɔn'prɔtərɔn]
1. n гр. peт. хистерон, протерон
2. грешка в логиката, при която се приема за вярно нещо, което трябва да се докаже

hysterotomy [histə'rɔtəmi]
n мед. кесарево сечение, хистеротомия

I [ai]
I. n буквата I
II. pron pers аз
III. n фил. его, моето аз

iamb ['aiæmb]
вж. iambus

iambic [ai'aembik]
I. nроз. a ямбичен, ямбически
II. n ямбичен стих

iambus [ai'aembəs]
n проз. ямб

Iberian [ai'biəriən]
I. a иберийски
II. 1. жител на Древна Иберия
2. представител на иберийската раса
3. древен иберийски език

ibex ['aibeks]
n зоол. ибекс, дива коза (Capra ibex)

ibidem [i'baidem]
adv лат. (съкр. ib., ibid.) пак там (за цитат)

ibis ['aibis]
n зоол. ибис
sacred IBIS свещен ибис (Threskiornis aethiopicus)
glossy IBIS блестящ ибис (Plegadis falcinellus)

ice [ais]
I. 1. лед (ове)
open ICE лед, който не пречи на корабоплаването
dry ICE въглероден двуокис в твърдо състояние (за замразяване)
2. (захарна) глазура
3. (порция) сладолед (особ. плодов)
4. резервираност, студенина
5. sl. диаманти, бижута
6. attr леден, ледников, заледен, на лед
to break the ICE счупвам леда, правя първата стъпка
to be on/skate over thin ICE прен. разг. на опасна почва/в трудно положение съм, засягам щекотлив въпрос
to cat no ICE with someone не важа/нямам никакъв авторитет пред някого, не правя впечатление някому
on ICE sl. в запас/готовност, на сигурно място, ам. в кърпа вързано
to put on ICE sl. отлагам (изпълнение, подписване и пр.)
II. 1. заледявам (се), замръзвам, вледенявам (се)
to be ICEd over/up заледявам се, заледен съм (за езеро и пр.)
ICEd up скован от ледове (за кораб)
2. изстудявам, охлаждам (напитки и пр.)
3. глазирам (сладкиш)

ice age ['aiseidʒ]
n геол. ледников период

ice-axe ['aisæks]
n пикел (на алпинист)

icebag ['aisbæg]
n мед. мехур за лед

iceberg ['aisbə:g]
1. айсберг
2. прен. разг. студен човек

iceblink ['aisbliŋk]
n светло отражение от ледове на хоризонта

ice-boat ['aisbout]
1. лодка (с платна) на шини, шейна за пътуване по лед
2. ледоразбивач (кораб)

ice-bound ['aisbaund]
a скован от лед (ове)

icebox ['aisbɔks]
n (камера на) хладилник, ам. хладилник (и електрически)

ice-breaker ['aisbreikə]
1. ледоразбивач (кораб)
2. инструмент за разбиване на лед
3. арх. ледорез

ice-cap ['aiskæp]
n ледена покривка, вечни ледове (особ. на планина, и на полюсите)

ice-cold ['aiskould]
a леден (о студен), мразовит

ice-cream [,ais'kri:m]
n сладолед
ICE-CREAM man продавач на сладолед

ice-cube ['aiskju:b]
n кубче лед (от хладилник)

iced [aist]
1. студен, замразен (за напитки и пр.)
2. глазиран
3. ICED over заледен, замръзнал

ice-fall ['aisfɔ:l]
n леден водопад (на глетчер)

ice-field ['aisfi:ld]
n ледено поле, голяма маса плаващ лед

ice-floe ['aisflou]
1. плаващ леден къс
2. плоска плаваща ледена маса

ice-foot ['aisfut]
n натрупани ледове, леден пояс край брега (в полярните страни)

ice-free ['aisfri:]
a без лед (за пристанище)

ice-hockey ['ais,hɔki]
n хокей на лед

ice-house ['aishaus]
n ледница (и прен.)

Icelander ['aislandə]
n исландец

Icelandic [ais'lændik]
I. a исландски
II. n исландски език

iceland moss ['aislənd,mɔs]
n бот. исландски мъх (Cetraria islandica)

iceland poppy ['aislənd'pɔpi]
n бот. жълт полярен мак (Papaver nudicaule)

iceman ['aismæn]
1. човек, привикнал да върви по лед
2. продавач/производител на лед
3. човек, който се грижи за/поддържа пързалка

ice-pack ['aispæk]
1. (пространство, покрито с) ледени блокове
2. мед. мехур с лед

ice-pick ['aispik]
n пикел

ice-point ['aispɔint]
n физ. точка на замръзване (0С, 32F)

ice-rink ['aisriŋk]
n изкуствена пързалка за кънки

ice-run ['aisrʌn]
n изкуствена писта за шейни

ice-show ['aisʃou]
n балет на лед

ice-tray ['aistrei]
n съд за лед (в хладилник)

ichneumon [ik'nju:mən]
1. n зоол. ихневмон, фараонова мишка (Herpestes)
2. ихневмон (вид ципокрило насекомо) (сем. Ichneumonidae) (и ICHNEUMON-fly)

ichnography [ik'nɔgrafi]
n план на сграда, ихнография

ichor ['aikɔ:]
1. мит. кръвта на боговете
2. мед. сукървица

ichthyoid ['ikθiɔid]
I. зоол. a рибовиден
II. n рибовидно гръбначно животно

ichthyology [,ikθi'ɔlədʒi]
n ихтиология

ichthyophagous [,ikθi'ɔfəgəs]
a зоол. рибояден

ichthyosaurus [,ikθiə'sɔ:rəs]
n (pl-ri, -ruses) ихтиозавър

icicle ['aisikl]
n ледена висулка/шушулка

icily ['aisili]
adv ледено, студено (и прен.)

icincss ['aisinis]
n леденина, студенина (и прен.), студ, мраз, мразовитост

icing ['aisiŋ]
1. глазура от захар, белтък и пр
2. ав. заледяване

icon ['aikɔn]
1. икона
2. образ, изображение, портрет, статуя

iconic [ai'kɔnik]
a изобразителен, портретен, в тради ционен стил (за статуя)

iconoclasm [ai'kɔnouklæzm]
1. рел. иконоборство
2. прен. унищожаване на общоприети вярвания, традиции и пр

iconoclast [ai'kɔnouklæst]
1. рел. иконоборец
2. прен. борец срещу отживели вярвания и пр

iconography [,aikɔ'nɔgəafi]
1. иконография
2. илюстрация (като изкуство)

iconolatry [aika'nɔlətri]
n иконопоклонство, иконолатрия

iconomachy [aikɔ'nɔməki]
n иконоборство

iconostasis [,aikə'nɔstəsis]
n иконостас

icosahedron [,aikəsə'hedrən]
n геом. икосаедър, двадесетостенник

icteric [ik'terik]
I. мед. a жълтеничав, иктеричен, против жълтеница
II. n средство против жълтеница

icterus ['iktərəs]
1. мед. жълтеница
2. зоол. американска птица от рода Icteridae

ictus ['iktəs]
1. проз. ритмично ударение
2. физиол. пулсация

icy ['aisi]
1. заледен, замръзнал
2. леден, мразовит, ледовит
3. прен. леден, студен

id [id]
1. биол. най-малката частица от хромозома, носител на наследствеността (според теорията на Вайсман)
2. псих. инстинктивните импулси

ide [aid]
n зоол. речен кефал (ldus)

idea [ai'diə]
1. фил. идея
2. разг. идея, представа, понятие, впечатление
to have no IDEA of разг. нямам представа за, хабер си нямам за/от
to have no IDEA why съвсем не разбирам/не знам защо
to have an IDEA that струва ми се, че
I don't quite get the IDEA не ми e съвсем ясно
3. идея, схващане, разбиране, мнение, мисъл
to have a poor IDEA of нямам високо мнение за
it's not my IDEA of разг. не така си представям
fixed IDEA натрапчива идея, идея фикс
4. идея, хрумване, план, намерение
man of IDEAs човек с идеи, изобретателен човек
the IDEA! разг. що за идея! и таз хубава! that's the IDEA! именно! точно така! that's an IDEA! разг. чудесна идея! това е (хубава) идея
5. идеал
the young IDEA детската душевност
to get an IDEA that въобразявам си/внушавам си, че
to get IDEAs into one's head започвам да си въобразявам
to put IDEAs into someone's head карам някого да си въобразява (разни неща)

idea'd [ai'diəd]
a с идеи, изобретателен

ideaed [ai'diəd]
a с идеи, изобретателен

ideal [ai'diəl]
I. 1. идеален, съвършен, образцов
2. идеален, въображаем, мислен, нереален, създаден по въображение
II. n идеал
образец (of)

idealism [ai'diəlizm]
n идеализъм (и фил.)

idealist [ai'diəlist]
n идеалист (и фил.)

idealistic [ai,diə'listik]
a идеалистичен, идеалистически (и фил.)

idealization [ai,diəlai'zeiʃn]
n идеализиране, идеализация

idealize [ai'diəlaiz]
v идеализирам

ideally [ai'diəli]
1. идеално, съвършено
2. умствено, теоретически

ideate ['aidieit]
v създавам си/добивам идея/представа, изработвам си представи

idem ['aidem,'idem]
(съкр. id.) adv у същия автор, в същото съчинение

identic [ai'dentik]
вж. identical

identical [ai'dentikl]
1. еднакъв, идентичен, тъждествен (with)
IDENTICAL twins еднояйчни близнаци
2. същият, самият, този именно
the IDENTICAL place where... самото място/точно мястото, където

identifiable [ai'dentifaiəbl]
a чиято самоличност може да се установи
отъждествяем (with)

identification [ai,dentifi'keiʃn]
1. установяване на самоличността, разпознаване, идентификация
IDENTIFICATION papers документи за самоличност
IDENTIFICATION card лична карта
IDENTIFICATION tag/disc/plate воен. личен знак
IDENTIFICATION mark воен. опознавателен знак, маркировка
IDENTIFICATION parade очна ставка на свидетел с други лица, между които е заподозряното лице
2. отъждествяване (with)

identify [ai'dentifai]
1. идентифицирам (with), установявам самоличността на, познавам (лице, изгубен предмет и пр.)
to IDENTIFY oneself удостоверявам самоличността си
2. отъждествявам (се)
3. refl солидаризирам се (with)
4. разг. забелязвам, откривам, определям

identikit [ai'dentikit]
n рисунка на заподозряно лице по черти, описани от свидетели

identity [ai'dentiti]
1. еднаквост, тъждественост, идентичност
2. самоличност
IDENTITY card лична карта
3. мат. тъждество

ideogram ['idiougræm]
n ез. идеограма

ideograph ['idiougræf]
n ез. идеограма

ideography [idi'ɔgrəfi]
n идеография, образно писмо

ideological [,idiə'lɔdʒikl]
a идеологичен, идеологически

ideology [,aidi'ɔlədʒi]
n идеология

ides [aidz]
n pl иди (според римския календар)

id est ['idest]
cj лат. (съкр. i. e.) тоест (т. е.)

idiocy ['idiəsi]
1. мед. идиотия, малоумие
2. идиотщина, глу пост

idiolect [i'dioulekt]
n ез. идиолект

idiom ['idiəm]
1. идиом, идиоматичен израз
2. език, говор, диалект

idiomatic [,idiə'mætik]
a идиоматичен, богат с идиоматични изрази

idiomatically [,idiə'mætikəli]
adv идиоматично, с много идиоматични изрази

idiopathic [,idiə'pæθik]
a мед. идиопатичен

idiosyncrasy n особеност

idiosyncratic [,idiousiŋ'krætik]
1. a . особен, характерен
2. мед. идиосинкратичен

idiosynctarasy [,idio'siŋkrəsi]
1. собствен темперамент/маниер/начин на мислене и пр., индивидуална особеност
2. мед. идиосинкразия

idiot ['idiət]
n идиот (и прен.)

idiotic [idi'ɔtik]
a идиотски (и прен.)

idle ['aidl]
I. 1. незает, без работа, бездеен, безработен to be/stand IDLE стоя без работа/със скръстени ръце нищо не правя
in one's IDLE moments когато нямам работа, в минути на безделие
2. неупотребяван неизползван, бездействуващ (за машини и пр.)
to lie/stand IDLE не се използвам, стоя неизползван
capital lying IDLE мъртъв капитал
3. тех. празен (за ход) ненатоварен, свободен, паразитен (за колело)
to run IDLE работя/въртя се на празен ход (за машина), IDLE current ел. реактивен ток
IDLE time престой, спиране
4. ленив, мързелив
to acquire IDLE habits ставам мързелив, отпускам се
5. напразен, безполезен, неоснователен
it is IDLE to безполезно е/няма смисъл да
6. празен, безсъдържателен, лекомислен, несериозен, необоснован (за слух, клюка), празен (за любопитство), случаен
II. 1. бездействувам, безделнича, лентяйствувам, шляя се
to IDLE away one's time пилея/пропилявам си времето
2. тех. работя със забавено темпо/на празен ход (за машина)
3. правя/карам да не работи
workers IDLEd by a strike работници, принудени да бездействуват/да не работят поради стачка

idleness ['aidlnis]
1. безделие
to live in IDLENESS живея в безделие, безделнича
2. бездействие
3. леност, мързел
4. безполезност
5. празнота, безсъдържателност

idler ['aidlə]
1. ленивец, мързеливец, безделник, лентяй
2. повърхностен/лекомислен човек, фарфара

idly ['aidli]
adv лениво, без определена цел, случайно

ido ['i:dou]
n идо (разновидност на езика есперанто)

idol ['aidl]
1. идол (и прен.), кумир
to make an IDOL of издигам в култ, правя кумир от
2. ост. образ, изображение, фантом, сянка
3. лог. погрешно схващане, грешка, заблуждение, породено от предразсъдък

idolator [ai'dɔlətə]
1. идолопоклонник
2. поклонник, обожател, почитател

idolatress [ai'dɔlətris]
ж. р. от idolator

idolatrous [ai'dɔlətrəs]
1. идолопоклоннически
2. склонен към идолопоклонничество (и прен.)

idolatry [ai'dɔlətri]
1. рел. идолопоклонничество, идолойоклонство
2. обожание, преклонение, боготворене, култ

idolize ['aidəlaiz]
v издигам в култ, боготворя, обожавам, прекланям се пред

idolizer ['aidəlaizə]
n обожател, поклонник

idyll ['idil,'aidl]
n идилия

idyllic [ai'dilik]
a идиличен

idyllist ['aidilist]
n автор на идилии

if [if]
I. 1. ако
IF (it is) necessary ако е необходимо
the debts, IF any дълговете, ако има такива
IF anything, he was the more stubborn of the two ако изобщо има разлика помежду им, той беше по-упоритият
the water was warm, IF anything водата беше по-скоро топла
IF I were you, I... на твое място аз...
IF so ако е така, в такъв случай
IF not ако не, в противен случай
2. (макар/даже) и да, дори да (и even IF)
I will do it, (even) IF it kills me ще го направя, па макар и да/ако ще да ми струва живота
pleasant weather, IF rather cold приятно време, макар и малко студено
3. дали
4. когато (и да)
IF I feel any doubt, I inquire ако/когато се съмнявам/при съмнение питам
5. във възкл. изр. за желание да
IF I had known! да бях/де да бях знаел! IF only he comes on time! само/дано да дойде навреме
6. във възкл. изр. За учудване, с отр. гл. я гледай! IF I haven't left my innbrella in the taxi! гледай та, май че си оставих чадъра в таксито! and IF he didn't try to knock me down! представи си, той се опита да ме събори
7. as IF като че ли
he looks as IF he were drunk изглежда (като че ли е) пиян
he stood there as IF thunderstruck стоеше като гръмнат
as IF by chance като че ли/уж случайно
it isn't as IF we were rich не е като да сме/да речеш, че сме богати
IF only because ако не за друго, то защото
IF only to ако не за друго, (то) поне за да
II. n условие, предположение
too many IFs about it много несигурна работа
I'm tired of your IFs and buts омръзна ми твоето вечно ако и но, омръзнаха ми вечните ти възражения

iffy ['ifi]
a sl. несигурен, неопределен, неразрешен

igloo ['iglu:]
n иглу (ескимоска колиба от лед)

igneous ['igniəs]
1. огнен
2. геол. плутоничен, вулканичен

ignescent [ig'nesnt]
a който искри при удар, искрящ

ignis fatuus [,ignis'fætjuəs]
1. n лат. блуждаещ огън
2. прен. измамлива надежда/идеал/цел

ignitability [ig,naitəa'biliti]
n запалителност, възпламенимост

ignitable [ig'naitəbl]
a запалителен, възпламеним

ignite [ig'nait]
v паля (се), запалвам (се), подпалвам (се), възпламенявам (се)

ignitibility вж. ignitability

ignitible вж. ignitable

ignition [ig'niʃn]
1. пламване, запалване, възпламеняване
2. тех. накаляване
3. запалител (на двигател)

ignoble [ig'noubl]
1. низък, долен, подъл, позорен
2. ост. плебейски

ignominious [,ignə'miniəs]
a долен, нечестен, позорен, срамен

ignominiously a позорно, нечестно

ignominy ['ignəmini]
n позор, срам, унижение

ignoramus [,ignə'reiməs]
n невежа

ignorance ['ignərəns]
n невежество, незнание
неведение (of)
from/through IGNORANCE от незнание
to be in complete IGNORANCE of нищо не зная за, никак не съм осведомен за
to keep someone in IGNORANCE of не казвам/не съобщавам някому за

ignorant ['ignərənt]
1. невежа, необразован, неук, не грамотен, прост
2. невежествен, издаващ невежество
3. неосведомен (of)
to be IGNORANT of the world не познавам света

ignorantism ['ignərəntizm]
n мракобесие

ignorantly ['ignərəntli]
1. неграмотно
2. от незнание/неразбиране

ignore [ig'nɔ:]
1. игнорирам, не обръщам внимание на, пренебрегвам
2. юр. отхвърлям (обвинение, молба)

iguana [i'gwa:nə]
n зоол. игуана (голям тропически гущер)

iguanodon [i'gwa:nədɔn]
n палеонт. игуанодон (огромен гущер)

ikebana ['i:ke'ba:nə]
n яп. изк. икебана

ikon вж. icon

ilex ['aileks]
вж. holm l

Iliad ['iliæd]
n гр. Илиада

ilium ['iliəm]
n ист. Троя, Илион

ilk [ilk]
n of that ILK шотл. от града/селото и пр. със същото име, разг. от този вид/род/сорт/пасмина

ill [il]
I. 1. predic болен
to be/feel ILL болен съм, чувствувам се неразположен
to fall/get/be taken ILL разболявам се, заболявам (with от)
2. лош (за име, въздействие, услуга и пр.)
3. лош, зъл, жесток, враждебен, неприязнен, вреден, неблагоприятен
ILL feeling враждебност, неприязън
4. лош, раздразнителен, мрачен (за характер, настроение), лош, невъзпитан, неприличен (за държание)
5. лош, незадоволителен, несъвършен
6. мъчен, капризен (за човек)
an ILL man to pleas човек, на когото е мъчно да се угоди
it's an ILL wind that blows nobody good всяко зло за добро
II. 1. зле, лошо, неправилно, (на) криво, неблагоприятно
to take something ILL разбирам нещо зле/неправилно/криво, вземам накриво, обиждам се
to speak ILL of говоря зле за
it will go ILL with them ще си изпатят
it ILL becomes you to не ти прилича да
2. зле, недостатъчно
to be ILL provided with не съм добре снабден с
3. едва ли, трудно
I can ILL afford to едва ли мога да си позволя да
the government can ILL afford elections at present правителството едва ли може да си позволи да произвежда избери сега
III. 1. зло, злина, вреда
to do ILL върша зло
2. нещо лошо/неблагоприятно
I know no ILL of him не знам нищо лошо за него
for ILL or well за добро или зло
3. pl нещастия, несгоди, беди, злини, страдания, мъки
IV. 1. a pred болен (of, with), лош, зъл
ILL luck лош късмет
as ILL luck would have it за нещастие
ILL success неуспех
do an ILL turn (to) увреждам, напакостявам, правя зло на
ILL humour n лошо настроение
2. n зло
speak ILL of злословя по адрес на
3. adv лошо, неблагоприятно
be ILL at ease чувствувам се неудобно
take (something) ILL засягам се, обиждам се от
4. съкр. от I will, I shall

ill-advised [,iləd'vaizd]
a неблагоразумен, прибързан, необмислен
you will be ILL-ADVISED to ще бъде неблагора зумно от твоя страна да

ill-affected [,ilə'fektid]
a лошо/зле разположен, недоволен
the ILL-AFFECTED недоволниците

ill-assorted [,ilə'sɔ:tid]
a несходен, неподходящ, несхождащ се с, не един за друг

illation [i'leiʃn]
n заключение, извод, дедукция

illative ['ilətiv]
a съдържащ извод/заключение, дедуктивен

ill-balanced [,il'bælənst]
a неуравновесен

ill-behaved [,ilbi'heivd]
a с лошо държане, невъзпитан

ill-being [,il'bi:iŋ]
1. неразположение, лошо здравословно състояние
2. лошо материално състояние, неблагополучие

ill-blood ['il'blʌd]
n лошо чувство/отношение, враждебност, неприязън

ill-boding [,il'boudiŋ]
a злокобен

ill-bred [,il'bred]
a зле/лошо възпитан, невъзпитан

ill-breeding [,il'bri:diŋ]
n лошо възпитание, невъзпитание

ill-brought up ['ilbrɔ:t'ʌp]
вж. ill-bred

ill-conditioned [,ilkən'diʃənd]
1. лош, зъл, с лош нрав
2. раздразнителен, свадлив
3. в лошо (физическо) състояние

ill-considered [.ilkən'sidəd]
a необмислен

ill-devised a зле замислен

ill-disposed [,ildi'spouzd]
1. зле настроен
2. зъл

ill-doer [,il'duə]
n злосторник

illegal [il'li:gl]
a незаконен, нелегален

illegality [,ili'gæliti]
1. незаконност, нелегалност
2. незаконно действие/деяние

illegally a нелегално, противозаконно

illegibility [i,leidʒi'biliti]
n нечетливост

illegible [i'ledʒibl]
a нечетлив, неясен

illegitimacy [,ili'dʒitiməsi]
1. незаконност
2. положение на незаконороден
3. нелогичност, погрешност, неправилност

illegitimate [,ili'dʒitimət]
1. незаконен
2. незаконороден, извънбрачен
3. нелогичен, погрешен, неправилен

ill-fated [,il'feitid]
a обречен на/носещ нещастие, нещастен, злочест

ill-favoured [,il'feivəd]
a грозен, грозноват

ill-founded [,il'faundid]
a необоснован (за слух и пр.)

ill-gotten [,il'gɔtn]
a спечелен нечестно

ill-grounded [,il'graundid]
вж. ill-founded

ill-health [,il'helθ]
n крехко здраве, болест

ill-humour [,il'hju:mə]
n лошо настроение, раздразнителност

ill-humoured [,il'hju:məd]
a в лошо настроение, раздразнен, кисел

illiberal [i'libərəl]
1. тесногръд, ограничен, нетолерантен
2. ограничен, прост, некултурен
3. свидлив

illiberality [i,libəræliti]
1. ограниченост, тесногръдие
2. свидливост

illicit [i'lisit]
a незаконен, запретен, забранен
ILLICIT trade контрабандна търговия

illimitability [i'limitə'biliti]
n безграничност, безкрайност, безпределност, необятност

illimitable [i,limitəbl]
a безграничен, безкраен, безпределен, нeoбяTeн

ill-informed [,ilin'fɔ:md]
1. неосведомен
2. невеж

ill-intentioned [.ilin'tenind]
a злонамерен (towards)

illiteracy [i'litərəsi]
n неграмотност, необразованост

illiterate [i'litərət]
I. a неграмотен, необразован
II. n неграмотен/необразован човек

ill-judged [,il'dʒʌdʒd]
1. необмислен, неблагоразумен
2. ненавременен, неуместен

ill-known [,il'noun]
a недобре/малко познат (to)

ill-mannered [,il'mænəd]
a невъзпитан, с лоши обноски

ill-matched [,il'mætʃt]
вж. ill-assorted

ill-meaning [,il'mi:niŋ]
a злонамерен (за човек)

ill-meant [,il'ment]
a злонамерен (за постъпка)

ill-nature [,il'neitʃə]
n лош характер, лошота, проклетия

ill-natured [,il'neitʃəd]
a лош, проклет, злобен

ill-naturedly [,il'neitʃədli]
adv злобно, троснато

illness ['ilnis]
n болеет, заболяване, боледуване

ill-nourished [,il'nʌriʃt]
a недохранен

illogical [i'lɔdʒikl]
a нелогичен, непоследователен

illogicality [,ilɔdʒi'kæliti]
n нелогичност, непоследователност

ill-omened [,il'oumənd]
a зловещ, злокобен който предвещава зло

ill-starred [,il'sta:d]
a роден под нещастна звезда, нещастен, обречен на нещастия

ill-suited [,il'sju:tid]
a неподходящ (to, for)

ill-tempered [,il'tempəd]
a раздразнителен, лош, зъл (за животно)

ill-timed [,il'taimd]
a ненавременен

ill-treat [,il'tri:t]
v отнасям се зле/лошо/жестококъм, малтретирам

ill-treatment [il'tri:tmənt]
n лошо третиране/отношение, малтретиране, жестокост

illuminant [i'lju:minənt]
a осветяващ, озаряващ, осветителен

illuminate [i'lju:mineit]
1. осветявам (и празнично), озарявам, илюминирам
2. украсявам с цветни инициали/илюстрации, оцветявам (ръкопис)
3. просветлявам, озарявам
4. прен. хвърлям светлина върху, обяснявам, разяснявам
5. прен. придавам блясък на, украсявам

illuminated [i'lju:mineitid]
1. осветен, озарен
2. илюминиран
3. с цветни инициали/илюстрации (за ръкопис), оцветен (за букви и пр.)

illuminati [i,lu:mi'na:ti:]
1. светли/велики умове
2. ист. илюминати

illuminating [i'lju:mineitiŋ]
1. осветителен, светлинен
ILLUMINATING gas светилен газ
2. прен. който хвърля светлина/изяснява

illumination [i,lju:mi'neiʃn]
1. осветяване, осветление, озаряване, заря, олясък
2. илюминиране
илюминация (често р1)
3. оцветяване на илюстрации и пр.
р1 цветни илюстрации
4. просвещаване, просвещение
5. хвърляне светлина, обясняване, обяснение, разясняване, разяснение

illuminative [i'lju:minativ]
вж. illuminating

illuminator [i'lju:mineitə]
1. осветител
2. тех. осветител, рефлектор
3. художник илюстратoр (на старинни ръкописи)

illumine [i'lju:min]
1. осветявам
2. просвещавам
3. разведрявам, разсейвам (мрачни мисли и пр)

ill-use [,il'ju:z]
1. ill-treat
2. използувам не както трябва, повреждам (предмет)

ill-used [,il'ju:zd]
a онеправдан
ILL-USED tone of voice ockъpбен/обиден. тон

illusion [i'lu:ʒn]
1. илюзия (и прен.), (само) измама
to be ioider an ILLUSION правя си илюзии, самоизлъгвам се
2. халюцинация
3. прозрачен тюл

illusional [i'lu:ʒən]
1. свързан с халюцинации
2. illusive

illusionist n мечтател, фил. илюзионист, фокусник

illusive [i'lu:siv]
a илюзорен, въображаем, измамлив, лъжовен

illusory [i'lu:səri]
вж. illusive

illustrate ['iləstreit]
1. пояснявам (с пример/нагледно), илюстрирам
2. илюстрирам, снабдявам с илюстрации (книга и пр.)
3. ост. правя блестящ/прочут

illustration [,ilə'streiʃn]
1. пример, нагледно пояснение, поясняване, илюстриране
by way of ILLUSTRATION като/за пример
2. илюстриране (за книга и пр.), илюстрация

illustrative ['iləstrətiv]
a илюстративен, служещ за пример, пояснителен
ILLUSTRATIVE of който показва/доказва, който е пример за

illustrator ['iləstreitə]
n художник илюстратор

illustrious [i'lʌstriəs]
a знатен, виден, прославен, знаменит

ill-will [,il'wi]
n зла воля, лошо чувство, зложелателство
to bear someone ILL-WILL имам зъб на/зле настроен съм към някого

ill-wisher [,il'wiʃə]
n зложелател

i'm [aim]
съкр. от I am

image ['imidʒ]
I. 1. образ (и опт.), изображение, отражение (в огледало), образ и подобие
be is the very/the living IMAGE of his father той е образ и подобие/жив образ на баща си, откъснал е главата на баща си
in his own IMAGE по свой собствен образ (и подобие)
2. статуя, картина, идол, истукан, икона
3. лит. образ, метафора
to spoak in IMAGEs говоря образно, изразявам се с метафори
style full of IMAGEs образен стил
4. образ, общоприета представа, мисъл, мнение
how can we improve our IMAGE? как можем да подобрим мнението, коего имат за нас хората?
II. 1. изобразявам, рисувам
2. отразявам
3. извиквам във въображението си, представям/въобразявам си (something to oneself)
4. прен. рисувам/изобразявам живо, представям (символично)

imageable ['imidʒəbl]
1. който може да се изобрази, изобразим
2. който можем да си представим/въобразим

image-breaker ['imidʒ,breikə]
вж. iconoclast

imagery ['imidʒəri]
1. образи, скулптури, статуи, икони, идоли
2. лит. художествени образи, метафори, образност

imaginable [i'mædʒinəbl]
a който можем да си представим/въобразим
there is no IMAGINABLE reason why невиждам никаква (възможна) причина защо (да)

imaginably [i'mædʒinəbli]
adv както би могло да се пред положи

imaginary [i'mædʒinəri]
1. въображаем
2. мат. имагинерен

imagination [i,mædʒi'neiʃn]
n въображение, фантазия
that's your IMAGINATION разг. въобразяваш си

imaginative [i'mædʒinətiv]
1. който показва богато въображение/фантазия
IMAGINATIVE prose (writing) белетристика
highly IMAGINATIVE фантастичен, напълно измислеи
2. С богато въображение/фантазия, творчески

imaginativeness [i'mædʒinətivnis]
1. богато въображение/фантазия
2. творческа сила
3. фантастичност

imagine [i'mædʒin]
1. представям си, въобразявам си
IMAGINE yourself in London представи си, че си в Лондон
2. мисля, предполагам, струва ми се
I IMAGINE him to be quite гich преполагам, че е досга богат
I IMAGINE it will rain предполагам, че ще вали, сигурно ще вали

imaginurily [i'mædʒinərili]
adv въображаемо, нереално

imagism ['imədʒizm]
n лит. имажинизъм

imagist ['imədʒist]
n лит. имажист

imago [i'meigou]
1. зоол. имаго
2. псих. идеализиран образ

imam [i'ma:m]
n араб. имам (ин)

imbalance [im'bæləns]
1. липса на равновесие
2. мед. неправилиа координация (на мускули, жлези и пр.)
3. непропорционалност (между мъже и жени в населението, богати и бедни страни и пр.)

imbecile ['imbisi:l]
I. a слабоумен, малоумен, мед. имбецилен
II. n слабоумен/малоумен човек, мед. имбецил

imbecility [,imbi'siləti]
n слабоумие, малоумие, имбециалност

imbed вж. embed

imbibe [im'baib]
1. приемам, поглъщам, поливам (въздух, влага, храма и пр.)
2. разг. пия, пиянствувам, къркам
3. прен. поглъщам, възприемам, попивам

imbricate ['imbrikeit]
I. v книж. нареждам (неща) така, че да се застъпват, застъпват се (за керемиди, люспи)
II. 1. застъпващи се
2. покрит с люспи

imbroglio [im'brouliou]
n бъркотия, безредие, много объркано положение, недоразумение

imbrue [im'bru:]
v книж. обагрям, оцветявам, опетнявам (in, with)
to IMBRUE one's hands with blood изцапвам ръцете си с кръв (често прен.)

imbrute [im'bru:t]
v карам/правя (някого) да оскотeе, довеждам до оскотяване

imbue [im'bju:]
1. v книж. напоявам, насищам (with)
to be IMBUEd бивам пропит/проникнат/обзет/овладян/изпълнен (with)
2. imbrue
3. вдъхвам, насаждам (with)
to IMBUE someone's mind with ideas насаждам идеи у някого

imitable ['imitəbl]
a подражаем, който може да бъде наподобен

imitate ['imiteit]
1. подражавам (на), копирам, следвам
to IMITATE a plan следвам/водя се по план
2. имитирам, карикатуря
3. наподобявам, подправям

imitation [,imi'teiʃn]
1. подражаване, подражание, копиране, следване, имитиране, карикатурене, наподобяване
2. имитация, подправка, заместител, сурогат, ерзац
3. муз. имитация
4. биол. мимикрия
5. attr имитиран, подправен, изкуствен
IMITATION leather изкуствена кожа
IMITATION pearls изкуствени перли

imitative ['imitətiv]
1. подражателен
който наподобява (of)
IMITATIVE arts изобразителни изкуства
IMITATIVE word звукоподражателна дума
2. който (обича да) подражава, склонен да подражава, неоригинален
3. имитиран, подправен, изкуствен, фалшив
4. биол. присъщ на мимикрията

imitator ['imiteitə]
n подражател, имитатор

imitatress ['imiteitris]
ж. р. от imitator

immaculacy [i'mækjuləsi]
1. неопетненост, чистота
2. безукорност, безупречност

immaculate [i'mækjulət]
1. неопетнен, чист
2. безукорен, безупречен
3. зоол. без петна
IMMACULATE Conception църк. непорочно зачатие

immanence ['imənəns]
1. присъщо качество
2. фил. иманентност

immanency ['imənənsi]
1. присъщо качество
2. фил. иманентност

immanent ['imənənt]
1. присъщ, свойствен, характерен (in на, за)
2. фил. иманентен

immaterial [,imə'tiəriəl]
1. невеществен, нематериален, безплътен, безтелесен, духовен
2. маловажен, незначителен, несъществен, второстепенен, без значение
IMMATERIAL details несъществени подробности
that's IMMATERIAL to me това е без значение за мен

immateriality ['imə,tiəri'æliti]
1. невещественост, нематериалност, безплътност, безтелесност, духовност
2. маловажност, незначителност, несъщественост, второстепенност

immaterialize [,imə'tiəriəlaiz]
v правя невеществен/нематериален

immature [,imə'tjuə]
a незрял, недозрял, недоразвит

immaturity [,imə'tjuəriti]
n незрелост, недозрялост, недоразвитост

immeasurable [i'meʒərəbl]
a неизмерим, огромен, грамаден

immediacy [i'mi:diəsi]
1. непосредственост
2. незабавност, близост, непосредствена заплаха
3. неотложност

immediate [i'mi:diət]
1. непосредствен, непосреден, пряк, най-близък
IMMEDIATE contact/contagion мед. непосредствен допир/заразяване
two objects in IMMEDIATE contact две неща непосредствено едно до друго
IMMEDIATE constituents грам. преки съставни елементи
someone's IMMEDIATE family най-близките родники на някого
2. незабавен, бърз
to take IMMEDIATE action действувам незабавно
house for sale with IMMEDIATE possession продава се къща с влизане веднага
3. пряк, от първа ръка (и за сведения)
IMMEDIATE knowledge фил. интуитивно познание
4. неотложен
work/matter of IMMEDIATE urgency работа/въпрос, който не търпи отлагане

immediately [i'mi:diətli]
I. 1. непосредствено, пряко
2. незабавно, веднага
II. cj разг. щом
you may leave IMMEDIATELY he conies можеш да си отидеш, щом дойде той

immemorial ['imi'mɔ:riəl]
a незапомнен, от памтивека, вековен
from time IMMEMORIAL от незапомнени времена, от памтивека

immense [i'mens]
1. безмерен, необхватен, необятен, грамаден, огромен
2. sl. отличен, чудесен, великолепен

immensely [i'mensli]
adv много, необикновено, извънредно, неизмеримо

immenseness [i'mensnis]
n безмерност, необхватност, необятност, огромност
the immensity of a crime чудовищност на престъпление, чудовищно престъпление

immensenessity [i'mensnisiti]
вж. immenseness

immensity n огромност, необятност

immerse [i'mə:s]
1. потопявам, потапям (in) (особ. при кръщаване)
2. заравям, затрупвам (in)
3. refl, pass затъвам, увличам се, задълбочавам се, бивам погълнат (in)
to be IMMERSEd in a book чета съсредоточено, зачел съм се
IMMERSEd in debt потънал в дългове
IMMERSEd in thought потънал в мисли, замислен

immersion [i'mə:ʃn]
1. потапяне (особ. при кръщаване)
2. потъване, поглъщане, погълнатост, задълбочаване, задълбоченост
3. астр. затъмнение

immersion heater [i'mə:ʃn,hi:tə]
n бързовар

immigrant ['imigrənt]
I. a който имигрира
II. n имигрант, преселник

immigrate ['imigreit]
1. имигрирам, преселвам се (into)
2. довеждам, заселвам

immigration [,imi'greiʃn]
n имиграция, преселване

imminence ['iminəns]
n заплаха, угроза

imminent ['iminənt]
a предстоящ, застрашаващ, надвиснал
to be IMMINENT предстоя, предстоящ съм

immiscible [i'misibl]
a който не може да се смеси

immitigable [i'mitigəbl]
1. който не може да бъде смекчен/облекчен
2. неумолим, непримирим

immobile [i'moubail]
a неподвижен

immobility [,imo'biləti]
n неподвижност

immobilize [i'moubilaiz]
1. заковавам, приковавам, спирам, задържам
2. мед. слагам шина
3. фин. изтеглям от обръщение, замразявам (пари, капитали)

immoderate [i'mɔdərit]
a неумерен, прекомерен, краен, прекален

immoderation [i,mɔdə'reiʃn]
n неумереност, крайност, прекаленост

immodest [i'mɔdist]
1. неприличен, безсрамен, безпътен
2. нескромен, безочлив, нахален, нагъл

immodesty [i'mɔdisti]
1. неприличие, безсрамие
2. безочливост, нахалство, наглост

immolate ['iməleit]
v пренасям в жертва (и прен.), жертвувам

immolation [,imə'leiʃn]
n жертвоприношение, жертва (и прен.)

immoral [i'mɔral]
a безнравствен, неморален, развратен

immorality [,imə'ræliti]
n безнравственост, неморалност, разврат

immortal [i'mɔ:tl]
I. a безсмъртен
II. n прославен/знаменит/безсмъртен човек
the IMMORTALs pl боговете

immortality [,imɔ:'tæləti]
n безсмъртие

immortalize [i'mɔ:təlaiz]
v обезсмъртявам, увековечавам

immortally [i'mɔ:təli]
adv вечно

immortelle [,imɔ:'tel]
n бот. безсмъртниче (Xeranthemum annuum)

immovability [i,mu:və'biləti]
1. неподвижност
2. несменяемост
3. непоколебимост, непоклатимост, устойчивост, стабилност, солидност
4. спокойствие, безстрастие, невъзмутимост

immovable [i'mu:vəbl]
I. 1. юр. неподвижен, недвижим (за имот)
2. постоянен, несменяем (за църк. празник)
3. твърд, непоколебим, непоклатим, устойчив, стабилен, солиден
4. спокоен, безстрастен, невъзмутим
II. n рl юр. недвижим имот

immune [i'mju:n]
I. a свободен, осигурен, с имунитет, неподатлив
неприкосновен (against, from, to)
IMMUNE against attack непревземаем
to render IMMUNE мед. имунизирам
II. n човек с имунитет, имунизиран

immune body [i'mju:n'bɔdi]
вж. antibody

immunity [i'mju:niti]
n освобождаване (from), имунитет, привилегия, неприкосновеност
diplomatic immunities дипломатически имунитет

immunization [i,mjunai'zeiʃn]
n мед. имунизация, имунизиране

immunize ['imju:naiz]
v мед. имунизирам (against)

immure [i'mjuə]
1. v книж. затварям (в затвор)
to IMMURE oneself прен. затварям се, оттеглям се, изолирам се
2. вграждам
3. ограничавам, заобикалям (като) със стена

immutability [i,mju:tə'biliti]
n неизменност, неотменимост

immutable [i'mju:tabl]
a неизменен, неотменим

immutably a неизменен, неотменим

imp [imp]
1. дяволче
2. немирник, пакостник, палавец

impact ['impkt]
I. 1. удар, удряне
динамично въздействие (on, against)
2. стълкновение, сблъскване
3. влияние, въздействие
to make an IMPACT on въздействувам върху
II. 1. закрепявам, стягам
натъпквам (into, in)
2. удрям (се), сблъсквам (се), тласкам

impaction [im'pækʃn]
1. заклещване, стягане, натъпкване
IMPACTION of the bowels запушване на червата
2. удряне, сблъскване

impact strength ['impæktstreŋθ]
n тех. якост/съпротивление на удар

impair [im'pɛə]
1. накърнявам, намалявам, понижавам
to IMPAIR one's fortune намалявам състоянието си
2. повреждам, уронвам, развалям, разстройвам
IMPAIRed health разклатено здраве

impale [im'peil]
1. набивам на кол (on)
пробождам, пронизвам (with)
2. ряд. ограждам с колове/със стобор
3. хер. съединявам, комбинирам (с друг герб)

impalement n набиване на кол

impalpability [im,pælpə'biliti]
1. неосезаемост, неусетност
2. недоловимост

impalpable [im'pælpəbl]
1. неосезаем, неусетен
2. много ситен (за прах)
3. недоловим, прен. неуловим, неразличим, трудно доловим

impanel [im'pænəl]
вж. empanel

imparisyllabic ['im,pærisi'læbik]
I. ез. a неравносричен
II. n съществително с нееднакъв брой срички в именителен и родителен падеж

imparity [im'pæriti]
n неравенство, различие

impart [im'pa:t]
1. давам, придавам (тежест, авторитет) (to)
2. съобщавам, предавам (to)

impartial [im'pa:ʃl]
a безпристрастен, непредубеден

impartiality [im,pa:ʃi'æləti]
n безпристрастност, непредубеденост

impartially a безпристрастно, справедливо

impartible [im'pa:tibl]
a юр. неделим (за имот)

impassable [im'pa:səbl]
a непроходим

impasse [æm'pa:s]
1. n фр. сляпа улица
2. прен. импас, безизходно положение

impassibility [im.pæsi'biliti]
1. нечувствителност
2. безстрастие, безчувственост, невъзмутимост

impassible [im'pæsibl]
1. нечувствителен (към болка)
2. безстрастен, безчувствен, равнодушен, невъзмутим

impassioned [im'pæʃənd]
a обхванат от страст, възбуден страстен, пламенен

impassive [im'pæsiv]
1. нечувствителен
2. безстрастен, безчувствен, невъзмутим, студен
3. спокоен, тих

impassiveness [im'pæsivnis]
1. нечувствителност
2. безстрастие, безчувственост, невъзмутимост, студенина
3. спокойствие

impassivity [,impæ'siviti]
вж. impassiveness

impaste [im'peist]
1. покривам с/правя на тесто
2. жив. налагам дебел слой боя

impasto [im'pæstou]
n жив. напластяване на боя

impatience [im'peiʃns]
1. нетърпение, нетърпеливост (of)
2. раздразнителност
3. нетърпимост (of, with)
4. силно желание (to с inf)

impatient [im'peiʃnt]
1. нетърпелив (at, with)
2. който не може да търпи/понася (of)
IMPATIENT of reproof който не търпи укори
3. който гори от/очаква с нетърпение, който силно желае/жадува (for за, to с inf да)

impatiently [im'peiʃəntli]
adv нетърпеливо, с нетърпелив тон

impawn [im'pɔ:n]
v ост. залагам

impeach [im'pi:tʃ]
1. поставям под съмнение, хвърлям сянка върху, дискредитирам, излагам
2. юр. обвинявам (of, with в)
to IMPEACH someone for taking bribes обвинявам някого във вземане на подкупи
3. обвинявам (някого) в държавна измяна

impeachable [im'pi:tʃəbl]
a който може да бъде поставен под съмнение/дискредитиран/обвинен

impeachment [im'pi:tʃmənt]
1. поставяне под съмнение
2. дискредитиране
3. юр. обвинение (особ. в държавна измяна)

impeccability [im,pekə'biliti]
n безпогрешност, безукорност

impeccable [im'pekabi]
a безпогрешен, безукорен

impecuniosaty ['impi,kju:ni'ɔsiti]
n книж. безпаричие, бедност, сиромашия

impecunious [,impi'kju:njəs]
a книж. безпаричен, без пари, беден, сиромашки

impedance [im'pi:dəns]
n ел. импеданс, пълно съпротивление

impede [im'pi:d]
v спъвам, преча на, спирам
v забавям, преча на, спъвам, затруднявам, възпрепятствувам, задържам

impediment [im'pedimənt]
1. пречка, спънка, препятствие
IMPEDIMENT in one's speech заекваце
2. юр. пречка за встъпване в брак
3. pl багаж (и impedimenta, особ. воен.)

impel [im'pel]
1. тласкам, движа, предвижвам, карам
2. подтиквам
подбуждам, насъсквам (to, to с inf)

impellent [im'pelənt]
I. a който тласка/движи/подтиква/подбужда/насъсква
II. n движеща сила, подбуда, подтик

impeller [im'pelə]
1. n тех. работно колело, крилно витло, ротор
2. бъркачка

impend [im'pend]
1. вися, надвиснал съм (over)
2. предстоя
3. заплашвам, застрашавам, надвиснал съм (за опасност)

impendent [im'pendənt]
a близък, надвиснал, който заплашва/застрашава

impending [im'pendiŋ]
a предстоящ, неизбежен
a предстоящ, надвиснал (за опасност), надигащ се (за буря)

impenetrability [im,penitrə'biliti]
a непроницаемост
nнепроходимост, недостъпност
прен. невъзприемчивост,(to, by ideas)

impenetrable [im'penitrəbl]
1. непроницаем, гъст, непрогледен
2. непроходим (за гора и пр.)
3. недостъпен, тъп, неотзивчив (to)
men who are IMPENETRABLE to reason хора, който не разбират от разумни доводи
4. неразбираем, неразгадаем, тайнствен

impenetrableness [im'penitrəblnis]
вж. impenetrability

impenitence [im'pemtəns]
n неразкаяност, липса на разкаяние

impenitency [im'pemtənsi]
n неразкаяност, липса на разкаяние

impenitent [im'penitənt]
a неразкаян, неразкаял се

imperative [im'perətiv]
I. 1. повелителен (и грам.), заповеднически, безапелационен
2. наложителен
II. 1. грам. повелително наклонение
2. фил. императив
3. ам. заповед, нареждане

imperativeness [im'perətivnis]
1. настоятелност, безапелационност
2. наложителност

imperceptibility ['impə,septi'biliti]
n неусетност, неуловимост

imperceptible [,impə'septəbl]
a неусетен, неуловим, едва забележим, незначителен

imperceptibly [,impə'septibli]
adv едва-едва, неусетно, незабележимо

impercepticipient [,impə'sepsipiənt]
a книж. невъзприемчив

imperceptive [,impə'septiv]
a книж. невъзприемчив

imperfect [im'pə:fikt]
I. 1. несъвършен, непълен, незавършен, недостатъчен
IMPERFECT knowledge недостатъчни познания (of по)
2. дефектен
3. грам. несвършен
II. n грам. несвършено време

imperfectible [,impə'fektibl]
a който не може да бъде усъвършенствуван

imperfection [,impə'fekʃn]
1. несъвършенство, непълнота, незавършеност
2. недостатък, дефект

imperfective [,impə'fektiv]
a грам. несвършен (за вид)

imperforate [im'pə:fərit]
1. неперфориран, непродулчен
2. мед. без естествен отвор

imperial [im'piəriəl]
I. 1. имперски, на империя, отнасящ се за Британската империя
2. установен, приет (за английски мерки)
3. императорски
4. върховен, най-висок, най-важен, висш
5. величествен, величав, внушителен, грандиозен
6. великолепен, разкошен, блестящ
II. 1. заострена брадичка под долната устна
2. формат на хартия (22х32 инча)
3. ост. империал (на дилижанс)
4. ост. куфар (за дилижанс)
5. ист. руска златна монета
6. ряд. император

imperialism [im'piəriəlizm]
1. управление на император
2. империализъм

imperialist [im'piəriəlist]
1. империалист
2. attr империалистичен, империалистически

imperialistic [im,piəriə'listik]
вж. imperialist

imperil [im'peril]
v излагам на опасност, застрашавам

imperious [im'piəriəs]
1. повелителен, заповеднически, властен, деспотичен
2. надменен, високомерен, арогантен
3. належащ, неотложен

imperiousness [im'piəriəsnis]
1. повелителност, деспотичност
2. надменност, високомерие, арогантност
3. неотложност, настоятелност

imperishability [im,periʃə'biliti]
n нетленност, вечност

imperishable [im'periʃəbl]
a нетленен, вечен

imperishableness [im'periʃəblnis]
вж. imperishability

impermanence [im'pə:mənəns]
n непостоянен/временен характер

impermanency [im'pə:mənənsi]
n непостоянен/временен характер

impermanent [im'pə:mənənt]
a непостоянен, временен

impermeability [im,pə:miə'biliti]
n непроницаемост, непромокаемост

impermeable [im'pə:miəbl]
a непроницаем, непромокаем (и IMPERMEABLE to water)

impermissible [,impə'misibl]
a недопустим

impersonal [im'pə:sənl]
1. безличен (и грам.), общ, който не се отнася за определено лице
2. обективен, безпристрастен, хладен, безучастен
IMPERSONAL forces слепи сили

impersonality [im,pə:sə'næliti]
1. безличие, общ характер
2. обективност, безпристрастие, хладност

impersonate [im'pə:səneit]
1. олицетворявам, въплъщавам
2. театр. играя/изпълнявам/интерпретирам ролята на, представям
3. представям се за

impersonation [im,pə:sə'neiʃn]
1. олицетворение, въплъщение
2. театр. играене/изпълнение/интерпретиране на роля, представяне
to give an IMPERSONATION of представям

impersonator [im'pə:səneitə]
n изпълнител, интерпретатор, създател (на роля)

impertinence [im'pə:tinəns]
1. наглост, нахалство, безочливост
2. неуместност

impertinent [im'pə:tinənt]
1. нагъл, нахален, безочлив
2. неуместен, не по въпроса

imperturbability ['impə:,tə:bə'biliti]
n невъзмутимост спокойствие

imperturbable [,impə:'tə:bəbl]
a невъзмутим, спокоен

impervious [im'pə:viəs]
1. непромокаем
непроницаем (to)
2. глух, неотзивчив (to)

impetigo [impi'taigou]
n мед. импетиго

impetuosity [im,petju'ɔsəti]
1. стремителност, буйност, вихреност, пламенност, устременост
2. прибързаност, необмисленост

impetuous [im'petjuəs]
1. стремителен, буен, вихрен, пламенен, устремен
2. прибързан, необмислен

impetuously a стремително, буйно

impetuousness n стремителност, буйност, вихреност, пламенност, устремност-прибързаност, необмисленост

impetus ['impitəs]
1. стремителност, сила, устрем
2. тласък, подбуда, импулс, стимул
to give IMPETUS to давам тласък на

impi ['impi]
n поделение юж. -афр. бойци

impiety [im'paiəti]
1. рел. неблагочестие, безверие, безбожие
2. непочтителност, незачитане

impinge [im'pindʒ]
1. v книж. удрям се (on, upon, against)
2. посягам (на права и пр.)
извършвам посегателство (upon), нарушавам, посягам на (суверенитета на дадена страна)
3. въздействувам (обик. on upon на)

impingement [im'pindʒmənt]
1. удар
2. посегателство
3. въздействие

impious ['impiəs]
a нечестив, неблагочестив

impiously a неблагочестиво, нечестиво

impish ['impiʃ]
a немирен, палав, дяволит

implacability [im,plækə'biliti]
n неумолимост, непреклонност

implacable [im'plækəbl]
a неумолим, непреклонен

implant [im'pla:nt]
I. 1. слагам, поставям, закрепвам (in)
2. мед. присаждам, имплантирам
3. насаждам, втълпявам, внушавам, внедрявам
вдъхвам (in)
to IMPLANT a hope вдъхвам надежда
II. 1. тръбичка с радиоактивно вещество
2. присадка, имплантация

implantation [,impla:n'teiʃn]
1. слагане, поставяне, закрепяване
2. насаждане, втълпяване, внушаване, внедряване, вдъхване

implausibility [im,plɔ:zi'biliti]
n неправдоподобност, неприемливост

implausible [im'plɔ:zəbl]
a неправдоподобен, невероятен, неприемлив

implement ['implimənt]
I. 1. сечиво, инструмент, оръдис, уред, прибор
fishing IMPLEMENTs риболовни принадлежности
2. прен. оръдие, агент
II. 1. изпълнявам, завършвам, осъществявам, превръщам в живо дело
2. допълвам

implementation [,implimen'teiʃn]
n изпълнение, осъществяване, превръщане в живо дело

implicate ['implikeit]
I. 1. въвличам, замесвам, намесвам, впримчвам
to be IMPLICATEd in a crime бивам замесен в престъпление
2. включвам в себе си
pass свързан съм (in)
3. предполагам, имам за предпоставка
II. n, a (нещо), което се подразбира

implication [,impli'keiʃn]
1. въвличане, замесване, намесване, впримчване, замесеност
2. нещо, което се подразбира, извод, заключение, загатване
by IMPLICATION косвено, следователно, като естествена последица от това

implicit [im'plisit]
1. който се подразбира, косвен, ням, скрит
който се съдържа, заключава (in)
IMPLICIT denial мълчаливо отричане
IMPLICIT function мат. неявна функция
2. пълен, абсолютен, неограничен, безрезервен
IMPLICIT faith сляпа вяра

implicitly [im'plisitli]
1. мълчаливо
2. абсолютно, безусловно, безрезервно

implied [im'plaid]
a който се подразбира, скрит, косвен
IMPLIED contract търг. неофициален договор

implode [im'ploud]
1. спуквам се
2. фон. изговарям с имплозия

implore [im'plɔ:]
v моля, умолявам

imploring [im'plɔ:riŋ]
a умолителен

implosion [im'plouʒn]
1. ел. имплозия, спукване (на колбата на крушка)
2. фон. имплозия

imply [im'plai]
1. съдържам, заключавам в себе си, предполагам, имам за предпоставка, означавам, знача
2. загатвам, подмятам, инсинуирам, искам да кажа
smoke implies fire има си крушка опашка

impolite [,impə'lait]
a неучтив, невежлив

impolitely a неучтиво

impoliteness n неучтивост

impolitic [im'pɔlətik]
a неполитичен, неразумен, нецелесъобразен

imponderability [im,pɔndərə'biliti]
n невъзможност (нещо) да се претегли/пресметне

imponderable [im'pɔndərəbl]
I. 1. който не може да се претегли, много лек
2. който не може да се предвиди/пресметне
II. n нещо, чиито последици не могат да се предвидят/пресметнат

impoond [im'paund]
1. ост. затварям, запирам, задържам (особ. избягал добитък, вж. pound5)
2. арестувам
3. юр. конфискувам
4. събирам (вода) в резервоар (за язовир и пр.)

import [im'pɔ:t]
I. 1. внасям (from, into)
IMPORTing country страна вносителка
2. внасям, въвеждам
3. книж. означавам, знача, давам да се разбере, изразявам
4. имам значение, от значение съм, важен съм, засягам
it IMPORTs us to know за нас e от значение да знаем
questions that IMPORT us nearly въпроси, който ни засягат отблизо
II. 1. внос, импорт
2. pl вносни стоки
3. смисъл, значение, важност
questions of great IMPORT много важни въпроси
what is the IMPORT of his statement? какво иска да каже с това си изявление
4. attr вносен

importance [im'pɔ:təns]
1. значение, важност, значителност
to attach IMPORTANCE to отдавам значение на, смятам за важен
of great/greatest/first/prime IMPORTANCE от голямо/най-голямо/първостепенно/основно значение
of little/no IMPORTANCE от малко значение, без значение
people of IMPORTANCE важни хора/особи, видни личности
2. достоинство
3. важност, самомнение

important [im'pɔ:tnt]
1. важен, значителен
2. важен, със самомнение, надут

importation [,impɔ:'teiʃn]
1. вж. import
2. вносна стока

importer [im'pɔ:tə]
n търг. вносител

import-export ['impɔ:t'ekspɔ:t]
1. n търг. внос-износ
2. attr вносно-износен

importunate [im'pɔ:tjunət]
a настойчив, упорит, натрапничав, досаден, отегчителен, непоносим

importune [im'pɔ:tju:n]
I. 1. моля/прося настойчиво, вадя душата на, досаждам
2. заговорвам непознати мъже (за проститутка)
II. 1. ненавременен
2. importunate

importunity [,impɔ:'tju:nəti]
n настойчивост, натрапничество, досаждане с молби

impose [im'pouz]
1. налагам (задължение. данък и пр.)
refl натрапвам се (on, upon)
2. заблуждавам, мамя, измамвам, използувам
пробутвам, хързулвам (on, upon)
3. правя впечатление, импонирам (on, upon)
4. печ. връзвам на страници
5. ост. слагам, поставям, турям (on, upon)

imposing [im'pouziŋ]
a внушителен, импозантен, величествен

imposition [,impə'ziʃn]
1. налагане
2. налог, данък, мито
3. прен. товар, бреме, нещо непоносимо, наказание
4. измама, хитрина
5. печ. връзване на страници
6. уч. допълнителна работа, възложена на ученик за наказание
IMPOSITION of hands църк. ръкополагане

impossibility [,impɔsə'biliti]
n невъзможност

impossible [im'pɔsəbl]
1. невъзможен, неосъществим, неизпълним
2. невъзможен, непоносим, невъобразим, възмутителен

impost ['impoust]
1. налог, данък, мито (особ. на вносни стоки)
2. сп. допълнителен товар при хандикап (в конно състезание)
3. арх. част на стълб, който крепи арка, импоста

impostor [im'pɔstə]
n измамник, мошеник, шарлатанин, самозванец

imposture [im'pɔstʃə]
n измама, мошеничество, шарлатанство

impot ['impɔt]
уч. sl., съкр. от imposition

impotable [im'poutabl]
a който не може да се пие, негоден за пиене

impotence ['impətəns]
1. безсилие, слабост
2. мед. импотентност

impotent ['impətənt]
I. 1. безсилен, слаб, грохнал
2. мед. импотентен
II. n мед. импотентен човек

impound v затварям, конфискувам

impoverish [im'pɔvəriʃ]
1. лишавам от средства, обеднявам, осиромашавам
to IMPOVERISH a people докарвам народ до просешка тояга
country IMPOVERISHed in men страна с намаляло мъжко население
2. изчерпвам, изтощавам (и почва), изхабявам
IMPOVERISHed health разклатено здраве
IMPOVERISHed rubber каучук, загубил еластичността си
3. лишавам от интерес/чар
4. правя/ставам безинтересен/еднообразен/отегчителен
IMPOVERISHed existence еднообразен/сив живот
IMPOVERISHed mind затъпял човек

impoverished a разорен

impoverishment [im'pɔvəriʃmənt]
1. лишаване от средства, обедняване, осиромашаване
2. изчерпване, изтощаване, изхабяване

impracticability [im,præktikə'biliti]
1. неосъществимост, неизпълнимост
2. ост. неподатливост, упоритост, упорство, опърничавост
3. неизползваемост, негодност

impracticable [im'præktikəbl]
1. неосъществим, неизпълним
2. неподатлив, упорит, опърничав
3. неизползваем, негоден, непроходим (за път)

impracticably a неосъществимо, неизпълнимо

imprecate ['imprikeit]
1. призовавам, пожелавам (зло) (on, upon)
to IMPRECATE evil книж. кълна, проклинам (on, upon)
2. ост. моля се на

imprecation [,impri'keiʃn]
n клетва, проклятие

imprecatory ['imprikeitəri]
a отнасящ се за клетва/проклятие

imprecise [,impri'sais]
a неточен, неясен

imprecision [,impri'siʒn]
n неточност, неяснота

impregnability [im,pregnə'biləti]
1. непревземаемост, необоримост, неуязвимост
2. способност (на нещо) да бъде напоено/импрегнирано

impregnable [im'pregnəbl]
1. непревземаем, прен. необорим, неуязвим
2. който може да бъде напоен/импрегниран

impregnate ['impregneit]
I. 1. оплодявам, оплодотворявам, правя (жена) да забременее
2. насищам, напоявам, импрегнирам (with)
3. прен. внедрявам, насаждам, вкоренявам
II. 1. оплоден, оплодотворен, бременна
2. наситен, напоен, импрегниран (with)

impregnation [,impreg'neiʃn]
1. оплодяване, оплодотворяване, мед. импрегнация
2. насищане, напояване, импрегниране
3. прен. виедряване, насаждане, вкореняване

impresario [,impri'sa:riou]
n (pl-ios, -i) итал. импресарио

imprescriptible [,impri'skriptibl]
a неотчуждаем, неотемен
IMPRESCRIPTIBLE right неотемно право

impress [im'pres]
I. 1. печатам, отпечатвам, подпечатвам, удрям/слагам печат/щемпел/клеймо
щемпелувам, щампосвам (on)
to IMPRESS with a seal скрепявам с печат
2. запечатвам в съзнанието, втълпявам, внушавам
to IMPRESS on someone (that) внушавам някому (че)
3. правя впечатление на, поразявам, повлиявам на
to be greatly IMPRESSed by someone/something някой/нещо ми прави силно впечатление
he did not IMPRESS me at all той не ми направи никакво впечатление
II. 1. отпечатък, печат, щемпел, клеймо
2. белег, отпечатък, характерна черта
3. впечатление
III. 1. ист. (за) вербувам насилствено/с измама (into)
2. реквизирам, изземвам
3. ост. прен. привличам, използувам, послужвам си с
to IMPRESS a fact into one's service привеждам факт (като довод)

impressario n (pl-os,-ri) импресарио

impressibility [im,presi'biliti]
n впечатлителност

impressible [im'presibl]
a впечатлителен

impression [im'preʃn]
1. печатане, отпечатване, подпечатване, щемпелуване, щампосване
2. отпечатък, белег, следа
IMPRESSION of fingers отпечатък от пръсти
3. мед. мярка за протеза
4. печ. издание (на книга), изк. отпечатък (на гравюра)
second IMPRESSION второ стереотипно издание
5. впечатление
to be under the IMPRESSION that имам впечатление/мисля/струва ми се, че
to make an IMPRESSION on someone правя впечатление някому
6. театр. импресия, шарж

impressionability [im,preʃənə'biliti]
1. впечатлителност, възприемчивост
2. чувствителност

impressionable [im'preʃənəbl]
1. впечатлителен, възприемчив
2. чувствителен

impressionism [im'preʃənizəm]
n жив. импресионизъм

impressionist [im'preʃənist]
n жив. импресионист

impressionistic [im,preʃə'nistik]
a жив. импресионистичен

impressive [im'presiv]
a който прави (силно/дълбоко) впечатление, внушителен

impressment [im'presmənt]
1. ист. насилствено завербуване
2. реквизиция, реквизиране, изземване
3. усърдие

imprest ['imprest]
n аванс (на предприемач за държавна работа)

imprimatur [,impri'meitə]
1. n лат. разрешение за печатане
2. санкция, одобрение

imprimis [im'praimis]
adv лат. първо, на първо място

imprint [im'print]
I. 1. печатам, отпечатвам
щампосвам (on, with)
to IMPRINT a kiss on someone's brow целувам по челото
2. запечатвам в съзнанието, втълпявам, внушавам (on, in)
to IMPRINT someone's mind with fear вдъхвам страх у някого
II. n отпечатък, белег
publisher's/printer's IMPRINT име на издател/печатар (на заглавната страница, в карето на книга)
IMPRINT of cares следи от грижи

imprison [im'prizn]
v затварям, хвърлям в затвора, държа в плен

imprisonment [im'priznmənt]
n затваряне, хвърляне в затвора, държане в плен
sentenced to 5 years' IMPRISONMENT осъден на 5 години затвор

improbability [im,prɔbə'biləti]
n невероятност, неправдоподобност

improbable [im'prɔbəbl]
a невероятен, неправдоподобен

improbity [im'proubəti]
n нечестност, непочтеност

impromptu [im'prɔmptju:]
I. adv експромпто, без предварителна подготовка
II. a импровизиран
III. n импровизация, експромпт (и муз.)

improper [im'prɔpə]
1. неподходящ, неуместен
2. неточен, неправилен, погрешен, сбъркан
3. мат. неправилен (за дроб)
4. неприличен, непристоен

improperly a неправилно, неприлично

impropriate [im'prouprieit]
1. превръщам черковен имот в общински/частен
2. предоставям ползуването от черковен имот на светско лице

impropriety [,imprə'praiəti]
1. неуместност
2. неточност, неправилност
3. неприличие, непристойност

improvable [im'pruivəbl]
a който може да бъде подобрен/усъвършенствуван

improve [mi'pru:v]
1. подобрявам (се), усъвършенствувам (се), разширявам, обогатявам (знания), изтънчвам (вкус), увеличавам (благосъстояние)
to IMPROVE the appearance of разхубавявам
to IMPROVE in looks изглеждам по-добре
to IMPROVE in English показвам напредък по английски
2. оправям се, съвземам се, идвам на себе си, заяквам, укрепвам
3. използвам/възползвам се от случая
to IMPROVE one's time by studying използвам времето си да уча
to IMPROVE the opportunity използвам удобния случай (особ. за да поучавам, съвепюам някого)
to IMPROVE on acquaintance печеля при опознаване по-отблизо
to IMPROVE an acquaintance поддържам връзките си с някого
improve away съсипвам нещо, като се опитвам да го подобря, вместо да изпиша вежди, изваждам очи (и IMPROVE out of existence)
improve on/upon използвам за назидание, извличам поука от, подобрявам
to IMPROVE on the first attempt постигам по-голям успех при втори опит
to IMPROVE on a tale прибавям нещо от себе си към/украсявамразказ

improvement [im'pru:vmənt]
n подобрение, усъвършенствуване, напредък
рl подобрения
open to IMPROVEMENT който може да се подобри/усъвършенствува
there is room for IMPROVEMENT има възможност за подобрение, има какво да се желае още
to be an IMPROVEMENT on превъзхождам, надминавам, показвам напредък спрямо
moral IMPROVEMENT нравствено издигане

improver [im'pru:və]
1. човек, който/нещо, коего подобрява, мелиоратор
2. практикант

improvidence [im'prɔvidəns]
1. непредвидливост, несъобразителност
2. нехайство, немарливост, небрежност
3. разточителство, прахосничество, разсипничество

improvident [im'prɔvidənt]
1. непредвидлив, несъобразителен
2. нехаен, немарлив, небрежен
3. разточителен, прахоснически, разсипнически

improving [im'pru:viŋ]
1. който qe подобрява/клони към подобрение
2. поучителен

improvisation [,imprəvai'zeiʃn]
n импровизация

improvisator [im'prɔvizeitə]
n импровизатор

improvisatorial [,imprəvizə'tɔ:riəl]
a импровизаторски

improvisatory [,imprə'vizətəri]
a импровизаторски

improvise ['imprɔvaiz]
1. импровизирам
2. стъкмявам, направям/приготвям на бърза ръка

imprudence [im'pru:dəns]
1. неблагоразумие, необмисленост, прибързаност, непредпазливост
2. необмислена постъпка

imprudent [im'pru:dənt]
a неблагоразумен, необмислен, прибързан, непредпазлив

impudence ['impjudəns]
n безсрамие, безочливост, дебелоочие, дързост, нахалство, наглост

impudent ['impjudənt]
a безсрамен, безочлив, дебелоок, дързък, нахален, нагъл

impudently a безсрамно, безочливо, дръзко, нахално

impudicity [,impju:'disiti]
n безсрамие, неприличие

impugn [im'pju:n]
v книж. оспорвам, поставям под съмнение, опровергавам, оборвам

impugnable [im'pjunəbl]
a оспорим, опровержим, оборим

impugnment [im'pju:nmənt]
n оспорване, поставяне под съмнение, оборване, опровергаване, опровержение

impuissant [im'pju:isnt]
1. a книж. слаб, немощен, безсилен
2. неефикасен

impulse ['impʌls]
1. тласък, подбуда, подтик, стимул, импулс
under the IMPULSE of the moment, on (an) IMPULSE без много-много да му мисля
2. вътрешен импулс, инстинкт, хрумване, порив

impulsion [im'pʌlʃn]
n тласкане, движение

impulsive [im'pʌlsiv]
1. тласкащ, движещ
2. импулсивен

impulsively a импулсивно

impulsiveness [im'pʌlsivnis]
n импулсивност

impunity [im'pju:nəti]
n безнаказаност
with IMPUNITY безнаказано

impure [im'pjuə]
1. нечист, мръсен (и прен.)
IMPURE motives нечисти подбуди
2. смесен, който съдържа примес, нечист, подправен
3. нецеломъдрен, порочен, покварен, развратен, безнравствен, неморален

impurity [im'pjuərəti]
1. нечистотия, мръсотия
2. примес
3. нецеломъдрие, порочност, поквареност, развратност, безнравственост, неморалност

imputable [im'pju:təbl]
a който може да бъде приписан/отдаден (на нещо, някому)
който може да бъде вменен във вина/грях (някому) (to)

imputation [,impju:'teiʃn]
1. приписване, отдаване
2. вменяване във вина/грях
косвено обвинение (of)
by IMPUTATION косвено
3. укор, порицание

impute [im'pju:t]
1. приписвам, отдавам, обяснявам (to)
they IMPUTEd the accident to the driver's carelessness отдадоха злополуката на небрежността на водача
2. вменявам във вина/грях (to на)
the action IMPUTEd to him постъпката, която му се вменява във вина

imputedly [im'pju:tidli]
adv косвено

in [in]
I. 1. място, положение, при някои глаголи и за движение в, на, у
IN the street/field/sky на улицата/полето/небето
to at IN a draught седя на течение
IN Dickens у Дикенс, в съчиненията на Дикенс
to come IN the room влизам в стаята
2. време през, в, на, по време на, понякога не се превежда
IN autumn/sprine, etc. през есента/пролетта и пр., есенно/пролетно време
IN 1970 през/в 1970 г.
IN February/June, etc. през февруари/юни и пр.
IN my youth на младини
3. времетраене за, в, вътре в, след
I'll be back IN five minutes ще се върна след пет минути
4. състояние, обстоятелства, условия в, на, при, с, по, под
с ger при, като
IN bud/leaf напъпил, разлистен
IN employment/work на работа/служба
IN a cap/a necktie/spectacles с каскет/връзка/очила
IN slippers/stockings по чехли/чорапи
IN crossing the street при пресичане на/като пресичам улицата
5. обсег, сфера в, пред, според, по, или не се превежда
IN his sight пред очите му
victory is IN sight победата e близка
IN my opinion според мен, по моему
professor IN American History професор по американска история
weak/poor IN maths слаб по математика
6. степен, размер, ограничение на, в, с, по, по отношение на, откъм, понякога не се превежда
IN length/breadth, etc. на дължина/ширина и пр.
IN your size по вашата мярка
IN appearance на вид
they lost... IN killed/wounded/tanks загубиха... убити/ранени/танкове
7. пропорция от, на
one IN a hundred един на/от сто
8. принадлежност, участие, влизане в състава на нещо в, с
IN the army/navy, etc. във войската/флотата и пр.
to be IN politics занимавам се с политика
to be IN pictures работя в кинематографията
9. причина, подбуда, цел от, с, в
IN gratitude от/с благодарност
to shout IN anger викам от гняв/гневно
IN answer to в отговор на
10. преминаване в ново състояние
to break IN two счупвам (се) на две
11. начин в, с, на
IN a loud/soft voice на/с висок/тих глас
IN a reproachful, etc. tone с укорен и пр. тон
IN English/Bulgarian на английски/български
IN groups/flocks/dozens, etc. на групи/стада/дузини и пр
12. средство, материал с, от
IN pencil/chalk/ink с молив/тебешир/мастило
statue IN marble/bronze, etc. статуя от мрамор/бронз и пр., мраморна/бронзова статуя
13. в изрази
IN itself само по себе си
IN so/as far as дотолкова доколкото
IN that с това, че, тъй като, понеже, дотолкова доколкото
it is dangerous IN that it may become addictive опасно e, понеже може да се пристрасти човек
IN me в мое лице
to be IN it участвувам/имам дял в нещо
the devil's IN it това e работа на дявола
those IN it участвуващите
there is not much IN it не е/не представлява кой знае какво
there is something IN it има нещо (вярно) в това
there is nothing IN it не струва нищо, много проста работа
II. adv вътре
to come IN влизам
to put a notice IN давам обявление (във вестник)
coat with the woolly side IN кожух с космите навътре
IN with you! влизай! to fly IN пристигам (за самолет)
to be IN and out of разг. постоянен посетител/клиент съм на
he is always IN and out of the house той влиза и излиза като у дома си
to be IN on разг. зная, посветен съм в (тайна и пр.)
III. 1. вътрешен
IN patient мед. стационарен болен
the IN side крикет страната, която подава
2. идващ, пристигащ (за влак и пр.)
3. разг. моден (за заведение и пр.)
4. разг. който е на власт
5. разг. за тесен кръг
IV. 1. pl the INs политическата партия, която е на власт
2. разг. влияние (with пред)
INs and outs всички подробности/тънкости, криволичене (на път и прен)

inability [inə'biliti]
n неспособност, невъзможност, липса на начин или власт

inaccessibility ['inək,sesə'biliti]
1. недостъпност, непристъпност, недостижимост
2. въздържаност, резервираност

inaccessible [,inæk'sesibl]
1. недостъпен, непристъпен (to), недостижим
2. въздържан, резервиран

inaccuracy [in'ækjurəsi]
1. неточност
2. неточно/погрешно твърдение, грешка

inaccurate [in'ækjurət]
1. неточен
2. погрешен, неправилен

inaction [in'ækʃn]
1. бездействие, пасивност, мудност, инертност
2. мед. неефикасност

inactivate [in'æktiveit]
1. мед., биол. правя неефикасен/неактивен (вирус)
2. изваждам (кораб) от строя/действие, воен. временно разформировам

inactive [in'aektiv]
1. бездееч, недеен, пасивен, без работа, в застой, неподвижен, муден, инертен
2. воен. запасен
3. хим., физ. неактивен, инертен

inactivity [,inæk'tiviti]
n бездействие, пасивност, мудност, инертност, мед. неефикасност

inadaptability ['inə,dæptə'biliti]
n неприспособимост

inadaptable [,inə'dæptəbl]
a неприспособим (to)

inadequacy [in'ædikwəsi]
1. недостатъчност, непълнота, некомпетентност, неспособност
2. несъответствие

inadequate [in'ædikwət]
1. недостатъчен, непълен, незадоволителен
2. неотговарящ, несъответствуващ (to)
не в състояние, неспособен (to с inf)
my words are INADEQUATE to express не мога да намеря думи да изразя
3. неподходящ, неточен, неправилен

inadmissibility ['inəd,misə'biliti]
n недопустимост

inadmissible [,inəd'misibl]
a недопустим, неприемлив

inadvertence [,inəd'və:təns]
1. невнимателност, невнимание, нехайство, небрежност, немарливост
2. непреднамереност, неумишленост
by INADVERTENCE по недоглеждане

inadvertent [,inəd'və:tənt]
1. невнимателен, нехаен, небрежен, немарлив
2. непреднамерен, неумишлен

inadvertently [,inəd'və:təntli]
adv по невнимание/недоглеждане

inadvisability ['inəd,vaizə'biliti]
n непрепоръчителност, нежелателност

inadvisable [,inəd'vaizəbl]
a непрепоръчителен, нежелателен

inalienability [in,eiljənə'biliti]
n неотчуждаемост, неотемност

inalienable [in'eiljənəbl]
a неотчуждаем, неотемен

inalterable [in'ɔ:ltərəbl]
a неизменен

inamorata [in,æmə'ra:tə]
n um. любима, любовница

inamorato [in,æmə'ra:tou]
n um. любим, любовник

inane [i'nein]
I. 1. празен, пуст, безсъдържателен, без стойност
2. глупав, нелеп, безсмислен, несериозен
II. n ост. безкрайно/празно пространство

inanely a празно

inanimate [in'ænimət]
1. неодушевен (и за материя, природа)
2. безжизнен, бездушен, апатичен
INANIMATE matter n неорганическо вещество
INANIMATE nature n мъртва природа

inanimation [in,æni'meiʃn]
1. неодушевеност
2. безжизненост, апатйчност

inanition [,inə'niʃn]
n слабост, изтощение, изтощеност (вследствие на недояждане)

inanity [in'ænəti]
1. пустота, безсъдържателност
2. глупост, нелепост, безсмисленост, несериозност

inappeasable [,inə'pi:zəbl]
1. неутолим
2. непримирим
inappetence n книж. листа на желание/апетит

inapplicability [in,æplikə'biləti]
n неприложимост, неизползваемост

inapplicable [in'æplikəbl]
a неприложим, неподходящ
несъответен (to)

inapposite [in'æpəzit]
a неподходящ, неуместен

inappreciable [,inə'pri:ʃəbl]
a незабележим, недоловим, незначителен, неоценим, безценен

inappreciation ['inə,pri:ʃi'eiʃn]
n неспособност да се оцени нещо, подценяване

inappreciative [,inə'pri:ʃjətiv]
a неспособен да оцени, който подценява

inapprehensible [in,æpri'hensibl]
I. a недоловим, неразбираем
II. 1. недостъпен, непристъпен, недостижим
2. резервиран, хладен

inappropriate [,inə'proupriət]
a неуместен, неподходящ, който не отговаря/не съответствува (to, for)

inappropriateness [,inə'proupriətnis]
n неуместност, несъответствие

inapt [in'æpt]
1. неизкусен, неспособен
2. неподходящ

inaptitude [in'æptitju:d]
1. неспособност, неумение
2. непригодност, несъответствие

inaptitudeness [in'æptitju:dnis]
1. неспособност, неумение
2. непригодност, несъответствие

inarch [in'a:tʃ]
1. присаждам чрез аблактация (сближаване на клончета, без да се отделят от стъблото)
2. засводявам

inarguable [in'a:gjuəbl]
a необорим, безспорен

inarticulate [,ina:'tikjulət]
1. нечленоразделен
2. неясно изговорен, ням, неизразим
INARTICULATE with rage който не може да говори от яд
3. неясен, неразбираем
4. анат. несъчленен

inarticulately a нечленоразделно, неясно

inarticulateness [,ina:'tikjulətnis]
1. нечленоразделност
2. онемялост, мълчаливост
3. неясност, неразбираемост
4. анат. несъчлененост

inartistic [,ina:'tistik]
1. нехудожествен
2. лишен от художествен усет, без чувство за хубавото

inasmuch [,inəz'mʌtʃ]
1. тъй като, понеже
2. ост. дотолкова, доколкото

inattention [,intə'tenʃn]
n невнимателност, невнимание

inattentive [,inə'tentiv]
a невнимателен

inaudibility [in,ɔ:də'biliti]
n недоловимост, неяснота (за слуха)

inaudible [in'ɔ:dəbl]
a недоловим (за слуха)
a тих, безшумен, едва доловим

inaugural [i'nɔ:gjurəl]
I. a встъпителен
INAUGURAL address реч при откриване на нещо/при встъпване в длъжност
INAUGURAL lecture встъпителна лекция, първа лекция (от серия лекции)
II. n встъпително слово

inaugurate [i'nɔ:gjureit]
1. въвеждам (официално) в длъжност
2. откривам, освещавам
3. въвеждам, слагам началото на

inauguration [i,nɔ:giu'reiʃn]
1. въвеждане/встъпване в длъжност
INAUGURATION Day денят на встъпване в длъжност на новия президент в САЩ
2. тържествено откриване, освещаване
3. въвеждане, слагане на начало

inaugurator [i'nɔ:gjureitə]
n човек, който открива/освещава/въвежда

inauguratory [i'nɔ:gjurətəri]
вж. inaugural i

inauspicious [,inɔ:'spiʃəs]
1. предвещаващ зло, злокобен
2. нещастен, неблагоприятен

inbeing ['inbi:iŋ]
n същина, същност

in-between [,inbi'twi:n]
I. a промеждутъчен, междинен, преходен
II. 1. посредник
2. нещо средно, промеждутък
III. adv по средата, помежду

inboard ['inbɔ:d]
a, adv мор. (който се намира) към/поблизо до центъра/вътре в кораб

inborn ['inbɔ:n]
a вроден

inbound ['inbaund]
a който идва/се връща от плаване (за кораб)

inbreathe [,in'bri;ð]
1. вдъхвам (и прен.)
2. вдъхновявам

inbred [,in'bred]
1. вроден, наследствен
2. роден от родители, между който съществува кръвно родство

inbreeding [,in'bri:diŋ]
1. брак (ове) между близки родственици
2. биол. (метод за) близкородствено кръстосване на домашни животни, инбридинг

Inca ['inkə]
1. n ист. инка
2. инка от императорски род/господствуващия слой в Перу

incalculability [in,kælkjulə'biliti]
1. неизчислимост, неизмеримост, неизброимост, несметност
2. несигурност, непредвидимост

incalculable [in'kælkjuləbl]
1. неизчислим, неизмерим, неизброим, безброен, несметен
2. който не може да се предвиди, на който не може да се разчита, несигурен

incandesce [,inkæn'des]
v нажежавам (се) до бяло

incandescence [,inkæn'desns]
1. накаляване до бяло
2. прен. жар, увлечение, пламък

incandescent [,inkæn'desnt]
1. накален до бяло, получен от лампа с нажежаема жичка (за светлина), с нажежена жичка/чорапче (за лампа)
INCANDESCENT mantle чорапче
INCANDESCENT lamp лампа с нажежаема жичка
2. прен. пламенен, буен, страстен

incantation [,inkæn'teiʃn]
n заклинание, магическа формула
р1 чародейство, вълшебство, магия

incapability [in,keipə'biliti]
1. неспособност
2. юр. неправоспособност

incapable [in'keipəbl]
I. 1. неспособен (of, of doing), некадърен, негоден
2. пиян
drunk and INCAPABLE мъртво пиян
3. юр. лишен от права, неправоспособен
4. неспособен да се грижи за себе си
II. n неспособен човек, некадърник

incapably [in'keipəbli]
adv to act INCAPABLY проявявам некадърност
INCAPABLY drunk мъртвопиян

incapacitate [,inkə'pæsiteit]
1. правя неспособен/негоден
възпрепятствувам (for, from)
2. воен. изваждам от строя
3. юр. лишавам от права

incapacitation ['inkə,pæsi'teiʃn]
1. . възпрепятствуване
2. юр. лишаване от права

incapacity [,inkə'pæsiti]
1. неспособност, некадърност (for)
2. юр. неправоспособност

incarcerate [in'ka:səreit]
v книж. затварям, хвърлям в затвора

incarceration [m,ka:sə'reiʃn]
n затваряне, хвърляне в затвора

incarnadine [in'ka:nədain]
I. 1. с цвета на кожана, розов
2. тъмночервен, кървавочервен
II. v обагрям

incarnate ['inka:neit]
I. 1. въплъщавам, въплъщение съм на
2. осъществявам
II. 1. въплътен, олицетворен
2. осъществен, съвършен
INCARNATE fiend жив дявол
virtue INCARNATE самата добродетел
3. с цвета на кожата, розов

incarnation [,inka:'neiʃn]
1. въплъщение, инкарнация
2. цветът на кожата, розов оттенък, зачервяване
3. мед. зарастване

incase вж. encase

incautious [in'kɔ:ʃəs]
a непредпазлив, прибързан, необмислен

incendiarism [in'sendjərizm]
1. палеж, подпалване
2. прен. подстрекателство

incendiary [in'sendjəri]
I. 1. запалителен
2. прен. подстрекателски, възпламенителен
II. 1. подпалвач (и прен.), подстрекател
2. воен. запалително вещество

incense ['insens]
I. 1. тамян
2. прен. кадене на тамян, ласкателство, хвалби
II. 1. кадя тамян, прекадявам
2. прен. лаская, кадя тамян
III. v сърдя, разсърдвам, ядосвам
разярявам, вбесявам, изкарвам от търпение (against, with, at) (обик. рр)

incense-boat ['insensbout]
n кадилница, кадило

incense-burner ['insensbə:nə]
n кадилница, кадило

incense-incensory ['insens,in'sensəri]
n кадилница, кадило

incentive [in'sentiv]
I. a който поощрява/подтиква/импулсира
INCENTIVE wage постепенно увеличаваща се надница
II. n поощрение, подбуда, подтик, стимул (to something, to do/doing something)

incept [in'sept]
1. ряд. започвам
2. биол. асимилирам
3. ист. получавам научна степен (в Кеймбридж)

inception [in'sepʃn]
1. начало, почване
2. ист. получаване на научна степен

inceptive [in'septiv]
I. a начален, който почва, начеващ, зараждащ се
INCEPTIVE verb грам. начинателен глагол
II. n грам. начинателен глагол

incertitude [in'sə:titju:d]
n неувереност, несигурност, неустановеност

incessancy [in'sesənsi]
n непрестанност, непрекъснатост

incessant [in'sesnt]
a непрестанен, непрекъснат, безкраен, вечен

incessantly a непрекъснато, непрестанно

incest ['insest]
n кръвосмешение

incestuous [in'sestjuəs]
a кръвосмесителен
който e извършил кръвосмешение

inch [intʃ]
I. 1. инч (2. 54 см)
2. прен. педя
within an INCH of на косъм от
he was within an INCH of being killed насмалко щеше да бъде убит
not to budge/yield an INCH не отстъпвам ни педя
not to see an INCH beyond one's nose не виждам по-далеч от носа си
3. pl ръст
man of your INCHes човек с твоя ръст
every INCH напълно, изцяло, от глава до пети, същински, цял
by INCH es, INCH by INCH малко по малко, постепенно
to die by INCH es умирам бавно
to beat/thrash/flog someone, within an INCH of his life смазвам/почти пребивам някого от бой
givehim an INCH and he'll take an ell пуснали го под одъра, той се качил на одъра
II. v движа (се) /карам/изтласквам бавно/малко по малко
вмъквам се, промъквам се (in, by, past, through)
to INCH along ам. sl. напредвам бавно, но сигурно
to INCH one's way through life карам криволяво

inchmeal ['intʃmi:l]
adv малко по малко, постепенно

inchoate [in'kouit]
1. току-що почнал
2. неразвит, недоразвит, в зародиш, зачатъчен, рудиментарен

inchoative [in'kouətiv]
I. грам. a начинателен
II. n начинателен глагол

incidence ['insidəns]
1. падане върху, допир с (нещо), въздействие върху (нещо)
2. падане, наклон
3. падане (на лъч и пр.)
angle of INCIDENCE ъгъл на падане
4. разпространение, разпространеност, област/сфера на действие, обсег, обхват
what is the INCIDENCE of the tax? кой подлежи на облагане? INCIDENCE of taxation категории, подлежащи на облагане
INCIDENCE of a disease заболеваемост
4. ав. ъгъл на атаката

incident ['insidənt]
I. 1. присъщ на, свързан с, съпътствуващ
произтичащ от (to)
ills INCIDENT to human life злини, присъщи на човешкия живот
youth and its INCIDENT perturbations младостта и свързаните с нея смущения
2. юр. свързан с, произтичащ от (to)
3. физ. падащ (за лъч) (on)
II. 1. случка, случай, събитие, произшествие, инцидент
2. лит. епизод
3. юр. привилегия, сервитут, свързан с притежаването на имот

incidental [,insi'dent]
I. 1. случаен, несъществен, страничен
INCIDENTAL expenses непредвидени разноски
2. присъщ, свързан, съпътствуващ, произтичащ (to)
II. 1. нещо случайно/несъществено/странично
2. pl непредвидени разходи

incidentally [,insi'dentəli]
1. случайно, непредвидено
2. между другото

incidental music [,insi'dentl'mju:zik]
n музикален съпровод (на пиеса, филм и пр.)

incinerate [in'sinəreit]
v изгарям, превръщам в пепел, изпепелявам, накалявам

incineration [in,sinə'reiʃn]
1. изгаряне, изпепеляване
2. кремация

incinerator [in'sinəreitə]
1. пещ за горене на смет
2. крематорий

incipience [in'sipiəns]
n начало, първи признаци

incipiency [in'sipiənsi]
n начало, първи признаци

incipient [in'sipiənt]
a почващ, зараждащ се, начален, начеващ

incise [in'saiz]
1. врязвам
2. издълбавам, изрязвам, гравирам

incision [in'siʒn]
1. врязване, рязване
2. издълбаване, изрязване, гравиране
3. рязка, рана, белег
4. прен. язвителност, острота, проницателност

incisive [in'saisiv]
1. режещ, врязващ се
2. остър, проницателен (за ум)
3. рязък, язвителен, хаплив

incisor [in'saizə]
1. анат. резец, преден зъб
2. тех. резец, острие на сечиво

incitation [.insai'teiʃn]
вж. incitement

incite [in'sait]
v подбуждам, подтиквам, подстрекавам (to и с inf)

incitement [in'saitmənt]
1. подбуждане, подтикване, подстрекаване
2. стимул

inciter [in'saitə]
n подстрекател

incivility [,insi'viləti]
1. неучтивост, грубост
2. pl неучгиви/груби прояви/забележки

incivism ['insivizm]
n липса на гражданско съзнание/патриотизъм

inclemency [in'klemənsi]
n суровост (на климат, време)

inclement [in'klemənt]
a суров, студен, бурен (за време)

inclinable [in'klainəbl]
a ряд. склонен, (благо) разположен (to)

inclination [,inkli'neiʃn]
1. наклон, наклоненост, полегатост, склон, нанадолнище
2. наклонност, склонност, предразположение (to, towards, for, to do something)
обич, влечение, вкус (for)
to follows one's own INCLINATIONs правя това, което искам/ми е по вкуса
3. физ., геом. инклинация, ъгъл на падане/наклон

incline [in'klain]
I. 1. наклонявам (се), клоня, навеждам (се) (to)
to INCLINE the head навеждам глава
2. предразполагам, предразположен съм, клоня, склонен/наклонен съм
проявявам склонност/тенденция (to)
I INCLINE/am INCLINEd to think склонен съм да мисля (that)
to INCLINE to/towards corpulence пълнея
to INCLINE one's ear вслушвам се, благосклонен съм (to)
II. 1. наклонена плоскост, наклон, склон, нанадолнище, наклоненост, полегатост
2. физ. инклинация

inclined [in'klaind]
1. наклонен, наведен, полегат
2. наклонен, склонен
предразположен (to)
to be INCLINED that way, to be that way INCLINED имам такива склонности

inclining [in'klainiŋ]
1. наклонен, наведен
2. наклонен, склонен
предразположен (to)
3. който бие (to на) (за цвят)

inclose вж. enclose

inclosure вж. enclosure

include [in'klu:d]
1. включвам, обхващам, обгръщам
the book INCLUDEs maps към книгата ca дадени карти
2. включвам, числя, смятам
I INCLUDE you among my friends аз те смятам за свой приятел
INCLUDE me out разг., шег. мен не ме бройте, без мен

included [in'klu:did]
1. включен
postage INCLUDED включително и пощенски разноски
2. затворен

including [in'klurdiŋ]
prep включително и, заедно с, като се смята и
INCLUDING myself включително и аз

inclusion [in'klu:ʒn]
1. включване, обхващане, обгръщане
2. включване, числене, смятане
3. нещо включено
4. биол., геол. инклузия

inclusive [m'klu:siv]
1. който включва в себе си/обхваща (of)
from now to Saturday INCLUSIVE от днес до събота включително
2. в който е включено всичко
INCLUSIVE price/terms цена, в която влиза всичко (особ. обслужването в хотел)

inclusively a включително

incognito [in'kɔgnitou]
I. 1. неизвестен човек
2. инкогнито
II. adv инкогнито, под чуждо име, като частно лице, тайно

incognizable [in'kɔgnizəbl]
a фил. непознаваем

incognizant [in'kɔgnizənt]
a който не знае/не съзнава/не си дава сметка (of)
незапознат (of с)

incognoscible [,inkɔ'gnɔsibl]
вж. incognizable

incoherence [,inkou'hiərəns]
n несвързаност, непоследователност, разхвърляност

incoherency [,inkou'hiərənsi]
вж. incoherence

incoherent [,inkou'hiərənt]
1. несвързан, непоследователен, разхвърлян
2. неспособен да говори/да се изразява ясно

incoherently a несвързано, непоследователно, разхвърляно

incohesion [,inkou'hi:ʒn]
n липса на сцепление

incohesive [,inkou'hi:siv]
a неспособен на сцепление

incombustibility ['inkəm,bʌsti'biliti]
n негоримост, невъзпламеняемост, огнеупорност

incombustible [,inkəm'bʌstibl]
I. a невъзпламеняем, огнеупорен
II. n невъзпламеняемо/огнеупорно вещество

income ['iŋkʌm]
n доход
to live up to one's INCOME харча всичко, което печеля
to exceed/outrun one's INCOME харча повече, отколкото печеля
to live within one's INCOME живея според средствата си

incomer ['in,kʌmə]
1. имигрант, пришелец
2. натрапник
3. приемник, нов наемател/собственик

income-tax ['inkəmtæks]
n данък общ доход, подоходен данък

incoming [,in'kʌmiŋ]
1. който идва/пристига, следващ
INCOMING tenant нов наемател
INCOMING tide прилив
the INCOMING year новата година
2. новодошъл, новозаселил се
3. входящ, който постъпва/трябва да постъпи, постъпил
INCOMING profit реализирана печалба

incommensurability ['inkə,menʃərə'biliti]
n несъизмеримост, несъразмерност

incommensurable [,inkə'menʃərəbl]
a несъизмерим, несъразмерен, мат. ирационален, без общмножител

incommensurate [,inkə'menʃərət]
a несъизмерим, несъразмерен, несъответствуващ
недостатъчен (to, with)
our means are INCOMMENSURATE to our wants нашите средства не стигат за задоволяване на нуждите ни

incommode [,inkə'moud]
v книж. притеснявам, смущавам, преча на

incommodious [,inkə'moudjəs]
a неудобен, тесен

incommunicability ['inkə,mju:nikə'biliti]
1. непредаваемост, неизразимост, неизказаност
2. липса на връзки/сношения, необщителност

incommunicable [,inkə'mju:nikəbl]
1. непредаваем, неизразим, неизказуем
2. без връзки/сношения, необщителен

incommunicado [,inkəmju:ni'kadou]
a изолиран от външния свят, без право на свиждания (за затворник), в отделна тъмнична килия

incommunicative [,inkə'mju:nikətiv]
a необщителен, който страни от хората, саможив, затворен, въздържан, резервиран

incommutable [,inkə'mju:təbl]
1. неизменен, неизменяем
2. който не подлежи на замяна

incomparable [in'kɔmpərəbl]
1. несравним (with, to)
2. безподобен, несравним, превъзходен

incompatibility ['inkəm,pætə'biliti]
n несъвместимост (и на характери)

incompatible [,inkəm'pætəbl]
a несъвместим (with)

incompetence [in'kɔmpitəns]
1. некомпетентност, неспособност, неумелост, неумение
2. негодност
3. юр. неправоспособност, неквалифицираност

incompetent [in'kɔmpitənt]
1. некомпетентен, неспособен, неумел, разг. некадърен
2. недобре направен/извършен, негоден
3. юр. неправоспособен, неквалифициран (for)
I am INCOMPETENT to advise on this matter въпросът не e от моята компетентност

incomplete [,inkəm'pli:t]
1. непълен, дефектен
2. незавършен, недоизкаран

incompliant [,inkəm'plaiənt]
a неуслужлив, неотстъпчив, упорит

incomprehensibility [in'kɔmpri,hensi'biliti]
n неразбираемост, непонятност

incomprehensible [in,kɔmpri'hensibl]
a неразбираем, непонятен (to)

incomprehension [in,kɔmpri'henʃn]
n неразбиране

incompressibility ['inkəm,presə'biliti]
n несвиваемост, несгъстимост

incompressible [,inkəm'presəbl]
a несвиваем, несгъстим

incomputable [,inkəm'pju:təbl]
a неизброим, неизчислим, безчислен

inconceivability ['inkən,si:və'biliti]
n немислимост, невъобразимост

inconceivable [,inkən'si:vəbl]
1. немислим, невъобразим
2. разг. знаменит, забележителен

inconclusive [,inkən'klu:siv]
a неубедителен, неокончателен, неопределен

inconclusively [,inkən'klu:sivli]
adv без окончателен резултат/решение

incondite [in'kɔndit]
a книж. зле построен, незавършен, с грапавини (за литературно произведение)

inconformity [,inkən'fɔ:miti]
1. нееднаквост, разлика, несъответствие (to, with)
2. nonconformity

incongruity [,inkɔŋ'gru:əti]
1. несъответствие, противоположност
2. неуместност, нелепост
3. несъвместимост, противоречие

incongruous [in'kɔŋgruəs]
1. несъгласуван, в противоречие/разрез
несъвместим (with)
INCONGRUOUS medley смесица
2. неуместен, неподходящ, нелеп

incongruously a неуместно, нелепо

incongruousness n несъответствие, противоположност

inconsecutive [,inkən'sekjutiv]
a непоследователен, нелогичен

inconsequence [in'kɔnsikwəns]
n непоследователност, нелогичност

inconsequent [in'kɔnsikwənt]
1. непоследователен, нелогичен, несвързан, безсистемен
2. неуместен, неподходящ
3. маловажен, незначителен

inconsequential [,inkɔnsi'kwenʃl]
1. без значение
2. inconsequent

inconsequentiality [m.konslkwenTi'slati]
1. незначителност, маловажност
2. inconsequence

inconsiderable [,inkən'sidərəbl]
a незначителен, маловажен

inconsiderate [,inkən'sidərət]
1. невнимателен (към другите), неделикатен (to)
2. необмислен, прибързан

inconsiderateness [,inkənsidərətnis]
1. незачитане, невнимание, неделикатност
2. необмисленост, прибързаност

inconsistency [,inkən'sistənsi]
1. липса на единство, несъгласуваност, несъвместимост
2. непоследователност, нелогичност, противоречивост
3. променливост, колебливост, непостоянство

inconsistent [,inkən'sistənt]
1. който не се съгласува/е в противоречие/разрез, несъвместим (with)
2. непоследователен, нелогичен, противоречив
3. променлив, колеблив, непостоянен

inconsolable [,inkən'souləbl]
a неутешим, безутешен

inconsonant [in'kɔnsənənt]
a несъзвучен, който не хармонира/не е в хармония (with, to)

inconspicuous [,inkən'spikjuəs]
a непривличащ внимание, незабележим, който не се хвърля на очи

inconstancy [in'kɔnstənsi]
1. непостоянство, променливост, превратност, колебливост
2. капризност, лекомисленост
3. изневяра

inconstant [in'kɔnstənt]
I. 1. непостоянен, променлив, превратен, колеблив
2. капризен, лекомислен
3. неверен
II. n променлива величина/фактор

incontestability ['inkən,testə'biliti]
n безспорност, неоспоримост, несъмненост, неопровержимост

incontestable [,inkən'testəbl]
a безспорен, неоспорим, несъмнен, неопровержим

incontinence [in'kɔntinəns]
1. невъздържаност, несдържаност
2. разпуснатост, безнравственост
3. мед. инконтиненция

incontinent [in'kɔntinənt]
1. невъздържан, несдържан (of)
2. разпуснат, безнравствен
3. мед. който не задържа (of)
INCONTINENT of urine който не може да задържа урината

incontinently a веднага

incontrollable [,inkən'trouləbl]
a необуздан, буен, несдържан

incontrovertibility [in,kɔntrəvə:tə'biliti]
вж. incontestability

incontrovertible [,inkɔntrə'və:təbl]
вж. incontestable

incontrovertibly a неоспоримо, неопровержимо, безспорно

inconvenience [,inkən'vi:ŋjəns]
I. n неудобство, притеснение, безпокойство
to cause INCONVENIENCE, to be an INCONVENIENCE причинявам неудобство, създавам неприятности (to)
to put to INCONVENIENCE безпокоя, обезпокоявам, затруднявам
they have been at great INCONVENIENCE in order to help us те си създадоха големи затруднения, за да ни помогнат
II. v създавам неудобство (на), безпокоя. обезпокоявам, притеснявам, главоболя

inconvenient [,inkən'vinjənt]
a неудобен, неприятен, който създава неприятности/главоболия, затруднителен, опак

inconvertibility ['inkən,və:tə'biliti]
1. неразменяемост, необменяемост, фин. неконвертируемост
2. необратимост

inconvertible [,inkən'və:təbl]
1. неразменяем, необменяем
фин. неконвертируем (into)
2. необратим, който не се поддава на преобразуване/промени

inconvincibility ['inkən,vinsə'biliti]
n неубедимост

inconvincible [,inkən'vinsibl]
a неубедим

incoordination ['inkou,ɔ:di'neiʃn]
n некоординираност, липса на координация, несъгласуваност

inco-orinate [,inkou'ɔ:dinit]
a некоординиран, несъгласуван

incorporate [in'kɔ:pəreit]
I. 1. включвам (в състава на), обединявам (in, into), съединявам (се), комбинирам (се), съчетавам (се)
2. смесвам (се), сливам (се) (with)
3. юр. регистрирам, узаконявам (предприятие, дружество, фирма)
4. образувам корпорация
5. приемам за член, включвам (в числото на членовете)
6. въплъщавам, излагам, изразявам (мисли и пр. -в статия и пр.)
II. a съединен, обединен

incorporation [in,kɔ:pə'reiʃn]
1. съединяване, обединяване, обединение
2. юр. регистриране, узаконяване (на предприятие, дружество, фирма)
3. корпорация
4. смесване (на материали)
5. въплъщаване, излагане, изразяване (на мисли и пр. -в статия и пр.)

incorporative [in'kɔ:pərətiv]
1. който съединява и пр. (вж. incorporate)
2. ез. инкорпориращ (за език)

incorporeal [,inkɔ:'pə:riəl]
a безтелесен, невеществен (и юр.), нематериален

incorporeity [in,kɔrpɔ:'ri:əti]
n безтелесност, невещественост, нематериалност

incorrect [,inkə'rekt]
1. неправилен, неверен
2. погрешен, сбъркан, неточен, неизправен
3. некоректен, неподходящ

incorrigibility [in,kɔridʒə'biliti]
n непоправимост

incorrigible [in'kɔridʒəbl]
a непоправим

incorrupt [,inkə'rʌpt]
1. неразвален, ненакърнен
2. непокварен, неподкупен, чист, неопетнен
3. без грешка (за текст)

incorruptibility ['inkə,rʌptə'biliti]
1. неподатливост към разваляне/загниване, нетленност
2. непоквареност, неподкупност

incorruptible [,inkə'rʌptəbl]
1. който не загнива/не се разваля, нетленен, вечен
2. непокварен, неподкупен

incrassate [in'kræsət]
a зоол., бот. удебелен

increase [in'kri:s]
I. 1. увеличавам (се), раста, нараствам, усилвам (се), качвам (се), повдигам (се), повишавам (се)
to INCREASE in size ставам по-голям, обемът ми се увеличава
to INCREASE in value стойността ми се качва
to INCREASE in wisdom поумнявам
INCREASEd cost of living поскъпване на живота
2. размножавам се, плодя се
II. 1. увеличаване, увеличение, растеж, нарастване, прираст
усилване, покачване, повдигане, повишаване (in)
to be on the INCREASE увеличавам се, нараствам
2. множене, размножаване, плодене
3. продукт, печалба, лихва

increasingly [in'kri:siŋli]
adv все повече

incredibility [in,kredi'biliti]
n неправдоподобност, невероятност

incredible [in'kredəbl]
1. неправдоподобен, невероятен
2. разг. забележителен, чуден, много голям

incredibly [in'kredibli]
adv невероятно

incredulity [,inkri'dju:ləti]
n недоверчивост, скептичност

incredulous [in'kredjuləs]
a недоверчив, скептичен, който не вярва лесно
I was INCREDULOUS не можах да повярвам

increment ['inkrimənt]
1. увеличаване, нарастване
2. увеличение, прираст
3. печалба, приход
unearned INCREMENT ик. повишена стойност (на имот)
4. мат. инкремент, диференциал

incretion n вътрешна секреция, хормон

incriminate [in'krimineit]
1. обвинявам в престъпление, инкриминирам
2. замесвам в престъпление, правя да изглежда, виновен

incriminating [in'krimineitiŋ]
I. a инкриминиращ, който уличава/доказва вина
II. n incrimination

incrimination [in,krimi'neiʃn]
n обвинение, инкриминиране, инкриминация

incriminatory [in'kriminətəri]
вж. incriminating i

incroach вж. encroach

incrust вж. encrust

incrustation [,inkrʌ'steiʃn]
1. образуване на кора
2. кора, коричка
3. тех. накип, (образуване на) котлен камък
4. инкрустиране, инкрустация
5. разг. закостеняване (на навик и пр.)

incubate ['inkjubeit]
1. мътя, слагам в инкубатор, измътвам (се), излюпвам (се) (за пилета и пр.), биол. отглеждам (бактерии и пр.)
2. прен. мътя, мъдрувам над, измислям, кроя, скроявам (план и пр.)

incubation [,inkju'beiʃn]
1. мътене, измътване, излюпване, инкубация (на пилета)
2. мед. инкубация, инкубационен период

incubator ['inkjubeitə]
n инкубатор (и за недоносени деца)

incubus ['inkjubəs]
1. зъл дух, демон, вампир (който мъчи хората на сън), инкубус
2. кошмар
3. прен. товар, бреме, досаден човек

inculcate ['inkʌlkeit]
v внедрявам, насаждам, втълпявам, налагам, запечатвам в ума
to INCULCATE something on/upon someone's mind, to INCULCATE something in someone втълпявам някому нещо
to INCULCATE discipline налагам дисциплина

inculcation [,inkʌl'keiʃn]
n внедряване, насаждане, налагане (на дисциплина)

inculpate ['inkʌlpeit]
книж. incriminate

inculpation [,inkʌl'peiʃn]
книж. incrimination

inculpatory [m'kʌlpətən]
вж. incriminating i

incumbency [in'kʌmbənsi]
n църк. служба на енорийски свещеник

incumbent [in'kʌmbənt]
I. 1. който е възложен/дълг (on, upon)
it is INCUMBENT on you to ваш дълг/задължение е да
2. ост. който тежи/лежи (on, upon), лежащ, надвиснал
II. 1. църк. енорийски свещеник
2. ост. титуляр (на длъжност)

incumbulum [,inkju:'næbjuləm]
1. инкунабула, старопечатна книга (до 1501 г.), произведение на изкуството/нещо, произведено в ранен период
2. pl начало, първоначален/ранен стадий

incunabular [,inkju:'næbjulə]
a старопечатеи (за книга и np.)

incur [in'kə:]
v (-rr-) излагам се (на опасност и пр.), навличам си (обвинения и пр.), спечелвам си (омраза и пр.), понасям, претърпявам (загуби), правя, влизам в (разходи, дългове)

incurability [in,kjuərə'biliti]
n неизлечимост

incurable [in'kjuərəbl]
I. 1. неизлечим
2. непоправим, неизкореним (за навик)
II. 1. n обик. рl болен от неизлечима болест, безнадеждно болен
2. непоправим човек

incurably [in'kjuərəbli]
adv непоправимо

incuriosity [in,kjuəri'ɔsiti]
n липса на любопитство, нелюбознателност, безразличие

incurious [in'kjuəriəs]
1. нелюбопитен (of)
2. нелюбознателен, безразличен
3. невнимателен (of)
4. ост. безинтересен, неинтересен

incursion [in'kə:ʃn]
n нашествие, нахлуване, нахълтване, навлизане
нападение, набег (into)

incursive [in'kə:siv]
a нападателен, нашественически

incurvation [,inkə:'veiʃn]
n извивка (навътре)

incurved [,in'kə:vd]
a извит (навътре)

incus ['inkəs]
n (pl incudes) анат. Наковалня (във вътрешното ухо)

incuse [in'kju:z]
I. v щампосвам, щанцувам, сека (монета, печат)
II. a щампосан, щанцуван
III. n отпечатък, фигура (на монета и пр.)

indebted [in'detid]
1. задлъжнял, заборчлял, задължен да плати
2. прен. задължен, благодарен (to)

indebtedness [in'detidnis]
1. дълг (ове), задълженост
2. чувство на задължение/благодарност/признателност

indecency [in'di:sənsi]
1. неприличност, непристойност
2. (проява на) неприличие, неприлична постъпка/проява, неприлична дума/израз/изказване, цинизъм

indecent [in'di:snt]
1. неприличен, непристоен, неблагоприличен, циничен
2. нереден, неподобаваш

indecipherability ['indi,saifərə'biləti]
n нечетливост, невъзможиост да се разбере/разгадае/дешифрира (нещо)

indecipherable [,indi'saifərəbl]
a нечетлив, неразгадаем, който не може да се дешифрира

indecision [,indi'siʒn]
n нерешителност, колебание, колебливост

indecisive [,indi'saisiv]
1. неокончателен
2. нерешителен, колеблив
3. неопределен, неясен

indeclinable [,indi'klaməbl]
a грам. несклоняем

indecomposable ['in,di:kəm'pouzəbl]
a неразлагаем, неразложим

indecorous [in'dekərəs]
a неблагоприличен, нереден, неподобаващ, некоректен, неприличен, непристоен

indecorousness [in'dekərəsnis]
n неблагоприличие, нередност, некоректност

indecorum [,indi'kɔ:rəm]
1. indecorousness
2. неблагоприлична/некоректна постъпка/проява, нарушение на приличието

indeed [in'di:d]
I. 1. наистина, действително
2. дори, даже, нещо повече, всъщност
I think so, INDEED I am sure мисля, всъщност/дори съм сигурен
3. за усилване
I am very glad INDEED извънредно много се радвам
thank you very much INDEED безкрайно ви благодаря
yes, INDEED! да, разбира се! no, INDEED! съвсем не
4. за отстъпка
I may INDEED be wrong може пък да не съм прав
II. 1. нима? наистина ли? сериозно? така ли? they've set a new record in... -INDEED! постигнат е нов рекорд по... -наистина ли? нима
2. ирония, одобрение, презрение
ами! как не! хайде де! he expects to win-does he INDEED! той очаква да спечели-да спечели ли? ами! как не!

indefatigability ['indi,fætigə'biliti]
n неуморимост, неуморност

indefatigable [,indi'fætigəbl]
a неуморим, неуморен

indefeasibility ['indi,fi:zə'biliti]
n неотемност, ненарушимост, ненакърнимост

indefeasible [,indi'fi:zibl]
a неотемен, ненарушим, ненакърним, неотчуждаем (за права и пр.)

indefectible [,indi'fektibl]
1. съвършен, безупречен
2. който не може да се развали/повреди

indefensibility ['indi,fensə'biliti]
1. незащитеност, изложеност, незащитимост (на позиция)
2. неизвинителност, непростителност, неоправдателност

indefensible [,indi'fensibl]
1. незащитен, изложен (за позиция), мъчно защитим, незащитим (за позиция, довод)
2. неизвиним, неоправдателен, непростителен

indefensibly a незащитено, изложено, незащитимо

indefinable [,indi'fainəbl]
1. неопределим
2. неопределен, неясен, смътен

indefinably [,indi'fainəbli]
adv по някакъв неопределим начин, някак си

indefinite [in'definət]
1. грам. неопределен, неопределителен
2. неопределен, неясен, смътен, неточен

indefinitely [in'definətli]
1. неопределено, неясно, смътно, неточно
2. неограничено, безкрайно, до безкрайност, за неопределено време

indelibility [in,deli'biliti]
n незаличимост, неизличимост, неизгладимост

indelible [in'deləbl]
a незаличим, неизличим (за петно, спомен и пр.), неизгладим

indelibly a незаличимо, неизличимо, неизгладимо

indelicacy [in'delikəsi]
1. неделикатност, нетактичност, грубост, неприличност
2. проява на неделикатност/грубост, груба/неделикатна постъпка, неприличие, безсрамие

indelicate [in'delikət]
1. неделикатен, нетактичен, груб
2. неприличен, безсрамер

indemnification [in,demnifi'keiʃn]
1. осигуряване, предпазване, застраховане (from, against)
2. обезщетяване, обезщетение
компенсация (for), освобождаване от наказание/материална отговорност

indemnifier [in'demnifaiə]
n лице/дружество, което плаща обезщетение, осигурител, застраховател, осигурително/застрахователно дружество

indemnify [in'demnifai]
1. осигурявам, застраховам
предпазвам, запазвам (from, against)
2. юр. обезщетявам, плащам обезщетение, компенсирам (for)

indemnitee [m.demm'ti:]
n юр. лице, което получава обезщетение/компенсация

indemnitor [in'demnitə]
n юр. лице, което дава обезщетение/компенсация

indemnity [in'demniti]
1. осигуреност
2. обезщетеност
3. юр. освобождаване от отговорност
4. обезщетение, компенсация
5. контрибуция

indemonstrable [,indi'mɔnstrəbl]
a недоказуем, който не може да бъде показан/доказан

indent [in'dent]
I. 1. назъбвам, нарязвам, насичам (пo ръба)
INDENTed coastline разчленена брегова линия
2. юр. издавам документ в два екземпляра
3. ост. юр. откъсвам (документ, написан в два екзепляра) по назъбена линия, така че да личи, че двата екземпляра са идентични
4. печ. врязвам, правя абзац
5. правя искане/поръчка (за стоки и пр., особ. от чужбина)
6. indenture
II. 1. назъбване
2. зъбец, нарез, врязване
3. indenture
4. искане/поръчка/заявка за стоки
5. печ. абзац, врязване
III. v правя вдлъбнатина/трапчинка в, щанцувам, отпечатвам на
IV. 1. вдлъбнатина, трапчинка
2. клеймо, отлечатък

indentation [,inden'teiʃn]
1. назъбване, нарязване, назъбеност, начупеност (на линия)
2. зъбец, отчупено/отрязано място
3. вдлъбнатина, извивка, трапчинка, заливче (в брегова линия)
4. печ. абзац, нов ред

indented a назъбен, врязан (за бряг)

indenture [in'dentʃə]
I. 1. документ/договор в два екземпляра
2. обик. р1 договор между чирак и майстор
to take up/be out of one's INDENTUREs започвам/свършвам чиракуването си
3. вж. indentation
4. инвентарен/официален списък
II. v давам (някого) дa чиракува с договор (to при), обвързвам чирак с договор

independence [,indi'pendəns]
1. независимост
самостоятелност (from), свобода
INDEPENDENCE Day ден на независимостта на САЩ (4 юли)
2. доход, който осигурява самостоятелност

independency [,indi'pendənsi]
1. независима/свободна/суверенна държава
2. independence

independent [,indi'pendənt]
I. 1. независим, самостоятелен, свободен
финансово независим (of)
2. самостоятелен, самоуверен, самонадеян
3. собствен, самостоятелен (за доход)
4. независим, отделен, несвързан с друг
5. пол. независим, безпартиен
II. 1. пол. независим, безпартиен
2. ист. индепендент

indescribability ['indi,skraibə'biliti]
n неописуемост

indescribable [,indi'skraibəbl]
a неописуем, който не се поддава на описание, мъчно определим
INDESCRIBABLE charm особен/неуловим чар

indescribably a независимо

indestructibility ['indi,strʌktə'biliti]
n неразрушимост

indestructible [,indi'strʌktəbl]
a неразрушим

indetectable [,indi'tektəbl]
a незабележим

indeterminable [,indi'tə:minəbl]
1. неопределим
2. неразрешим

indeterminate [,indi'tə:minit]
1. неопределен (и мат.), неопределим, неясен, неокончателен, съмнителен
2. нерешителен, колеблив

indetermination ['indi,tə:mi'neiʃn]
1. неопределеност, неопределимост, неяснота, неокончателност
2. нерешителност, колебливост, колебание

index ['indeks]
I. 1. Стрелка (на механизъм, уред)
2. показалец (пръст) (и INDEX finger)
3. индекс, показалец, (азбучен) списък
the INDEX expurgatorius, INDEX librorum prohibitorum списък на книги, забранени от католическата църква
4. прен. показател, показателно явление
5. мат. (pl indices) степенен показател
6. печ. изображение на ръка с насочен показалец
II. 1. снабдявам с индекс/показалец
2. включвам в индекс

index number ['indeks'nʌmbə]
n ик. индекс

indiaman ['indiəmən]
n (pl-men) ост. търговски кораб, който пренася стоки от и за Индия

Indian ['indjən]
I. 1. индийски, индуски
2. индиански
3. ам. от царевично брашно
II. 1. индиец, индус
2. европеец (особ. англичанин), живял в Индия
3. индианец
4. ам. индиански език

indian blue ['indjən'blu:]
n индиго

indian corn ['indjən'kɔ:n]
n царевица (растението и зърното)

indian ink ['indjə(n)'ink]
n туш

indianist ['indjənist]
n санскритист, специалисти по индийска история

indian summer ['indjən,sʌmə]
1. сиромашко лято
2. прен. разцвет на сили и страсти в напреднала възраст
3. прен. спокойни старини

india paper ['indjə,peipə]
1. китайска хартия (за отпечатване на гравюри)
2. оризова хартия

india-rubber [,indjə'rʌbə]
1. каучук
2. гума за изтриване

indicate ['indikeit]
1. показвам, соча, посочвам
2. означавам, свидетелствувам за
3. изисквам, налагам (мерки, лечение)
a fresh approach to... is INDICATEd налага се да се опита нов подход към/за
4. Загатвам за, давам да се разборе (със знак)
to INDICATE assent давам знак, че съм съгласен
to INDICATE one's intentions разкривам намеренията си
to INDICATE that давам да се разбeре, че
5. тех. измервам с индикатор мощността на машина

indication [,indi'keiʃn]
1. показване, посочване
2. означаване
3. указание, знак, признак, симптом
there is every INDICATION of (с ger) /that по всичко личи, че
there is not much INDICATION/there are not many INDICATIONs that малко са указанията/изгледите, че
he gave early INDICATION of his talent той отрано прояви таланта си
she gave no INDICATION of having noticed anything тя с нищо не показа, че е забелязала нещо
4. тех. показание (на уред)

indicative [in'dikətiv]
I. 1. показателен, който показва/загатва (of за, that)
2. the INDICATIVE mood грам. изявително наклонение
II. n the INDICATIVE грам. изявително наклонение

indicator ['indikeitə]
1. показател, указател
2. тех. индикатор (и хим.), измервателен уред със скала, стрелка (на циферблат), брояч, ел. номератор

indicatory [in'dikət(ə)ri,'indikeitəri]
a показателен, който показва

indices вж. index

indicium [in'disiəm]
1. n (pl indicia) лат. указания, знаци, признаци, белези
2. щемпел, който замества пощенска марка

indict [in'dait]
v юр. привличам/подвеждам под отговорност (for за, as като)

indictable [in'daitəbl]
1. a юр. който може да бъде подведен под отговорност
2. наказуем

indicter [in'daitə]
1. обвинител, разобличител
2. юр. граждански ищец (в наказателно дело)

indiction [in'dikʃn]
n ист. индикт (ион)

indictment [in'daitmənt]
1. n юр. (предявяване на) обвинение
to prefer/bring in/lay an INDICTMENT against someone възбуждам съдебно преследване срещу някого
2. обвинителен акт

indifference [in'difrəns]
1. безразличие, равнодушие, незаинтересованост, апатия
невъзмутимост (to, towards)
it is a matter of INDIFFERENCE to me това ми е безразлично
2. незначителност, маловажност
matter of INDIFFERENCE незначителна/маловажна работа
3. посредственост (на книга и пр.)
4. ост. бзпристрастие

indifferent [in'difrənt]
I. 1. безразличен, равнодушен, безучастен, незаинтересован (to)
to be/feel INDIFFERENT about someone някой ми е безразличен
to be INDIFFERENT to discomforts and dangers неудобствата и опасностите не ми правят впечатление
2. ост. неутрален, безпристрастен
3. посредствен, среден
4. ел., хим., физ. неутрален
5. биол. недиференциран
II. n неутрален/аполитичен/нерелигиозен и пр. човек

indifferently [in'difrəntli]
1. равнодушно, безучастно, с безразличие
2. посредствено, горе-долу, криволяво, как да е
3. ост. безпристрастно

indigence ['indidʒəns]
n нищета, немотия, беднотия, сиромашия

indigency ['indidʒənsi]
n нищета, немотия, беднотия, сиромашия

indigene ['indidʒi:n]
n ост. туземец

indigenous [in'didʒinəs]
1. a книж. туземен, местен (to)
product INDIGENOUS to продукт, който се произвежда в
aninal INDIGENOUS to животно, което е характерно за/е разпространено в
2. ам. вроден, присъщ (to)
INDIGENOUS schools училища, в които се преподава на местния език

indigent ['indidʒənt]
1. беден, сиромашки, бедняшки, в крайна нужда
2. ост. лишен (of от)

indigested [,indi'dʒestid]
1. прен. неусвоен, хаотичен, объркан (за знания и пр.)
2. несмлян (за храна)

indigestibility ['indi,dʒestə'biliti]
n несмилаемост

indigestible [,indi'dʒestibl]
a несмилаем, мъчно смилаем

indigestion [,indi'dʒestʃən]
1. стомашно разстройство, лошо храносмилане, диспепсия
2. прен. неасимилираност, обърканост (на познания и пр.)

indignant [in'dignənt]
a възмутен, изпълнен снегодувание
to be/feel INDIGNANT at something /with someone възмущавам се/възмутен съм от нещо/някого
to make someone INDIGNANT възмущавам някого, изпълвам някого с възмущение

indignation [,indig'neiʃn]
n възмущение, негодувание (at)
to feel INDIGNATION against/with someone някой ме възмущава, възмутен съм от някого

indignity [in'dignəti]
n унижение, обида

indigo ['indigou]
1. индиго (боя)
2. attr тъмносин, индигово синьо, мастилено синьо

indigo-blue ['indigou'blu:]
I. 1. виолетово-син цвят
2. индиго (боя)
II. a виолетово-син

indirect [indi'rekt]
1. околен, заобиколен, непряк, косвен (и за данък, улики и пр.), многостепенен (за избори), индиректен, уклончив (за отговор и пр.)
INDIRECT hit воен. рикошет
INDIRECT fire воен. огън от закрита позиция
INDIRECT laying воен. насочване от закрита позиция
2. грам. непряк, косвен
3. страничен, вторичен (за резултат)
4. подмолен, прикрит, нечестен, непочтен (за действия, средства)

indirection [,indi'rekʃn]
1. околни пътища/средства
by INDIRECTION по околен път
2. намек
3. измама, нечестност непочтеност, извъртане

indirectly [,indi'rektli]
adv по околен път, косвено

indirectness [,indi'rektnis]
1. липса на прямота, уклончивост
2. косвеност
3. нелоялност, нечестност

indiscernible [,indi'sə:nəbl]
a незабележим, неразличим, неотличим

indiscipline [in'disiplin]
n недисциплинираност

indiscreet [,indi'skri:t]
1. недискретен, нетактичен
2. неразумен, неблагоразумен, непредпазлив

indiscrete [,indi'skri:t]
a ряд. неразчленен, компактен, еднороден

indiscretion [,indi'skreʃn]
1. неблагоразумие, необмисленост, невнимание
2. недискретност, издавано на тайна
calculated INDISCRETION уж случайно издавано на тайна
3. провинение, простъпка (срещу установения морал), любовна авантюра
INDISCRETION s of youth младежки прегрешения

indiscriminate [,indi'skriminət]
a безразборен, който не подбира/разграничава, безсистемен, объркан
INDISCRIMINATE slaughter поголовна сеч
INDISCRIMINATE blows удари наляво и надясно
INDISCRIMINATE admirer сляп почитател

indiscriminately a безразборно

indiscrimination ['indi,skrimi'neiʃn]
n неспособност за различаване/разграничаване, липса на разсъдливост/разбиране

indiscriminative [,indi'skriminətiv]
a неспособен да различава/отличава, който не прави разлика

indispensability ['indi,spensə'biliti]
п необходимост

indispensable [,indi'spensəbl]
I. 1. необходим, от първа необходимост, належащ (to, for)
2. Задължителен (за закон, дълг)
II. n ам. крайно необходим човек/вещ

indispensably [,indi'spensəbli]
adv непременно, по необходимост

indispose [,indi'spouz]
1. настройвам против, премахвам желание за
не предразполагам (towards)
разубеждавам (from)
2. правя негоден/неспособен (for, to do something)
3. причинявам (слабо) неразположение

indisposed [,indi'spouzd]
1. неразположен
to be/feel INDISPOSED не ми е добре, неразположен съм
2. несклонен, без желание (to do something)

indisposition [,indispə'ziʃn]
1. (временно) неразположение, леко заболяване
2. нежелание, несклонност, неохота (to, for, to do something)
3. лошо отношение, неблагоразположение (to, towards)

indisputability ['indi,spju:tə'biliti]
n неоспоримост

indisputable [,indi'spju:tabl]
a неоспорим, безспорен, положителен

indisputably a неоспоримо

indissolubility ['indi,sɔlju'biliti]
n неразтворимост, неразложимост

indissoluble [,indi'sɔljubl]
1. неразтворим, неразложим
2. прен. нерушим, неразривен, постоянен, дълготраен, вечен

indissolubly a неразтворимо, неразложимо

indistinct [,indi'stiŋkt]
a неясен, смътен, замъглен, неопределен

indistinctive [,indi'stiŋktiv]
a нехарактерен, неотличителен

indistinguishable [,indi'stiŋgwiʃəbl]
1. неотличим (from), неразличим
they are INDISTINGUISHABLE човек не може да ги различи
2. незабележим, недоловим (за звук)
INDISTINGUISHABLE to the naked eye невидим с просто око

indite [in'dait]
1. съчинявам (стихотворение), изготвям (реч), съставям, редактирам (оплакване, документ), шег. скалъпвам, съчинявам (писмо)
2. ам. ост. подсказвам, диктувам

indium ['indiəm]
n хим. индий

indivertible [,indi'və:təbl]
a неотклоним (from), непроменим (за мнение)

individual [,indi'vidjuəl]
I. 1. отделен, единичен
2. индивидуален, личен, самобитен, оригинален, особен, собствен
each pupil receives/is given INDIVIDUAL attention занимават се поотделно с всеки ученик
INDIVIDUAL farm еднолично стопанство
II. 1. индивид
2. човек, лице, разг. субект, същество
private INDIVIDUAL частно лице
unbearable INDIVIDUAL непоносим субект

individualism [,indi'vidjuəlizm]
n индивидуализъм, егоизъм

individualist [,indi'vidjuəlist]
n индивидуалист

individualistic ['indi,vidjuə'listik]
a индивидуалистичен

individuality ['indi,vidju'æləti]
1. индивидуалност, личност, характер
2. фил. индивидуално/отделно съшествуване
3. ам. индивид
4. обик. р1 индивидуални особености/вкусове

individualization ['indi,vidjuəlai'zeiʃn]
n индивидуализиране, обособяване

individualize [,indi'vidjuəlaiz]
1. индивидуализирам, придавам индивидуалност/индивидуален характер на, обособявам
2. определям подробно/точно, споменавам поотделно

individually a единично, един по един

individuate [,indi'vidjueit]
1. вж. individualize
2. отличавам (от други представители от същия вид)

individuation ['indi,vidju'eiʃn]
1. индивидуализиране, индивидуализация
2. индивидуално/отделно съществуване

indivisibility ['indi,vizi'biliti]
n неделимост

indivisible [,indi'vizəbl]
I. 1. неделим, безкрайно малък
2. ам. мат. който не се дели без остатък
II. n нещо неделимо, нещо безкрайно малко

indivisibly a неделимо

indocile [in'dousail]
a непокорен, непослушен, неподатлив на обучение, труден за обучаване

indocility [,indou'siləti]
n непокорство, неподатливост на обучение

indoctrinate [in'dɔktrineit]
v внедрявам у, втълпявам у, индоктринирам
to INDOCTRINATE someone with an idea втълпявам идея някому

indoctrinated [in'dɔktrineitid]
a индоктриниран

indoctrination [in,dɔktri'neiʃn]
n индоктриниране
n системно обучение

indo-europcan ['indot,juərə'piən]
I. a индоевропейски
II. 1. ариец
2. индоевропейският праезик

indo-gennanic [,indodʒə'mænk]
вж. indo-european

indolence ['indələns]
1. леност, мързел, отпуснатост, вялост
2. безделие
3. мед. безболезненост (на тумор и пр.)

indolent ['indələnt]
1. ленив, мързелив, отпуснат, вял
2. бездеен
3. мед. безболезнен (за тумор и пр.), ам. който бавно заздравява/се развива

indomitable [in'dɔmitəbl]
1. неукротим
2. непобедим, упорит, твърд, непоколебим, несломим

indomitably a неукротимо, неотстъпващо

Indonesian [,indou'ni:zjən]
I. a индонезийски
II. 1. индонезиец
2. индонезийски език

indoor ['indɔ:]
a вътрешен, стаен, (който се извършва) вкъщи/на закрито
домашен. (за дреха, живот), INDOOR games игри на закрито, салонни игри
INDOOR plant стайно растение
INDOOR sanitation тоалетна в къщата
INDOOR swimming-bath плувен басейн на закрито
the INDOOR poor бедни, настанени в приют
INDOOR relief подпомаганена бедни, настанени в приют

indoors [,in'dɔ:z]
adv у дома, вътре, вкъщи, на закрито
to go INDOORS влизам вкъщи
to keep/stay INDOORS не излизам, пазя стаята

indorse вж. endorse

indorsee [,indɔ:'si:]
n търг. индосант

indraught ['indra:ft]
1. всмукване
2. нахлуване, приток

indrawn ['indrɔ:n]
1. поет навътре (за дъх)
2. прен. затворен в себе си

indubitable [in'dju:bitəbl]
a несъмнен

indubitably a несъмнено

induce [in'dju:s]
1. убеждавам, накарвам, предумвам, скланям (с inf)
2. докарвам, причинявам, предизвиквам (сън, изпотяване)
мед. изкуствено предизвиквам (напъни при раждане) to INDUCE the hope that вдъхвам вяра, че
3. ряд. заключавам, вадя си заключение
4. ел. индуцирам

inducement [in'dju:smənt]
1. подбуда, подтик, стимул, мотив
to hold out an INDUCEMENT to someone to do something подтиквам някого да направи нещо с примамливи/изгодни условия
2. примамка
3. юр. подбудителство, подстрекателство (to)
4. юр. обяснително въведение в пледоария
induct v 1. официално въвеждам в длъжност, ам. воен. зачислявам на военна служба
2. завеждам (into до)
настанявам (into в)
3. въвеждам, приемам (в дружество) (into)
4. ел. индуцирам

inductance [in'dʌktəns]
1. n ел. индуктивност, (само) индукция
2. коефициент на самоиндукция

induction [in'dʌkʃn]
1. въвеждане/встъпване в длъжност, официално въвеждане в длъжност
2. лог., мат., ел. индукция
INDUCTION motor асинхронен двигател
3. тех. всмукване (на горивна смес), впускане (на пара, течност) в машина

induction-coil [in'dʌkʃnkɔil]
n ел. индукционна бобина, индуктор

inductive [in'dʌktiv]
1. лог., мат., ел. индуктивен
2. тех. всмукващ, който поема (течност, газ) чрез всмукване

inductively [in'dʌktivli]
adv по индукция

inductivity [,indʌk'tiviti]
n ел. индуктивност

inductor [in'dʌktə]
1. човек, който въвежда (другиго) в служба/длъжност
2. ел. индуктор

indue вж. endue

indulge [in'dʌldʒ]
1. задоволявам, отдавам се на (желания и пр.), давам воля на, тая, храня (чувства, страсти)
2. позволявам си (in)
to INDULGE in a cigar изпушвам пура с удоволствие
to INDULGE in a new suit позволявам си луксада си купя/купувам си нов костюм
3. глезя, разглезвам, угаждам на, удовлетворявам, проявявам снизходителност към
to INDULGE oneself не се лишавам от нищо
to INDULGE someone in something разрешавам някому нещо
to INDULGE the company with a song изпявам песен, за да угодя на гостите
4. църк. давам опрощение
5. търг. давам отсрочка на длъжник
6. разг. пия прекомерно
will you INDULGE? разг. ще (си) пийнете ли нещо/една чашка?

indulgence [in'dʌldʒəns]
1. задоволяване, отдаване на (нещо), задоволеност
2. глезене, разглезване, угаждане, удовлетворяване
снизхождение (for, to)
his only INDULGENCEs единствените дребни удоволствия, който си позвoлява
3. ист. привилегия, предимство, опрощаване
4. църк. индулгенция, опрощение
5. търг. отсрочка (на платеж)

indulgent [in'dʌldʒənt]
a (прекомерно) снизходителен, отстъпчив
който глези, който угажда (to, towards на)

indulgently a снизходително, отстъпчиво

indult [in'dʌlt]
п църк. индулт

indurate ['indjuəreit]
I. 1. втвърдявам (се) (и мед.), закоравявам (и прен.), загрубявам (за чувства и пр.), правя/ставам безчувствен/бездушен/жесток (осърдечен)
2. закалявам се (за човек), затвърдявам се (за обичай)
II. 1. втвърден, закоравял
2. безчувствен, бездушен, жестокосърдечен

induration [,indjuə'reiʃn]
1. n книж. втвърдяване, закоравяване (и прен.)
2. втвърдено състояние
3. мед. индурация, втвърдяване на тъкан

industrial [in'dʌstriəl]
I. a индустриален, промишлен, производствен
INDUSTRIAL goods промишлени стоки
INDUSTRIAL disease/illness професионално заболяване
INDUSTRIAL school занаятчийско училище
INDUSTRIAL unit ик. цех
II. 1. индустриалец
2. pl акции/ценни книжа на промишлени предприятия

industrial action [in,dʌstriəl'ækʃn]
1. стачка
2. вж. goslow

industrial arts [in,dʌstriəl'a:ts]
n уч. трудово обучение

industrialism [in'dʌstriəlizəm]
n индустриализъм

industrialist [in'dʌstriəlist]
n индустриалец, фабрикант

industrialization [in,dʌсtriəlai'zei'ʃn]
n индустриализиране, индустриализация

industrialize [in'dʌstriʌlaiz]
v индустриализирам

industrious [in'dʌstriəs]
a трудолюбив, прилежен, усърден, работлив

industry ['indəstri]
1. промишленост, индустрия
2. промишлен отрасъл
fishing INDUSTRY риболов (ство), рибна индустрия
shipping INDUSTRY корабостроене
3. трудолюбие, прилежание, усърдие, работливост
4. разг. изучаване на дадена тема
5. събир. индустриалците

indwell [,in'dwel]
v (indwelt) лит. живея (в), обитавам (и с in)

indweller ['in,dwelə]
n обитател

inebriate [i'ni:briət]
I. a пиян (ски)
II. n пиян човек, пияница, алкохолик
III. 1. напивам
2. прен. опивам, опиянявам, силно възбуждам

inebriation [i,ni:bri'eiʃn]
1. напиване
2. пиянство
3. опиянение

inebriety [,ini:'braiəti]
n пиянство

inedibility [in,edi'biliti]
n негодност за ядене

inedible [in'edibl]
a негоден за ядене

inedited [in'editid]
a неиздаден, нередактиран, издаден без редакторски изменения

ineffability [in,efə'biliti]
1. n неизразимост
2. неизказан, неизразим
3. неизразимо велик, свят

ineffableness [in'efəblnis]
вж. ineffability

ineffably a неизказано

ineffaceability ['ini,feisə'biliti]
n неизличимост, незаличимост

ineffaceable [,ini'feisəbl]
a неизличим, незаличим

ineffaceably a неизличимо

ineffective [,ini'fektiv]
1. неефикасен, неефективен, безрезултатен, без ефект, безполезен
2. неспособен, некадърен, неекспедитивен, некомпетентен, неделови
INEFFECTIVE speaker неубедителен/лош оратор
3. без художествено въздействие

ineffectively a безрезултатно, неспособно, неумело

ineffectiveness n неефективност, безрезултатност

ineffectual [,ini'fektʃuəl]
a безрезултатен, неефикасен, безплоден, несполучлив, слаб
INEFFECTUAL person некадърник

inefficacious [,i'nefi'keiʃəs]
a неефикасен

inefficacy [in'efikəsi]
n неефикасност

inefficiency [,ini'fiʃənsi]
1. неспособност, некомпетентност, некадърност
2. неефикасност, безполезност, безрезултатност

inefficient [,ini'fiʃnt]
1. неспособен, некомпетентен, некадърен
2. неефикасен, безполезен, безрезултатен (за мерки и пр,)
3. който не работи/действува добре, неизправен

inefficiently a неспособно, некомпетентно, некадърно-неефикасно, безполезно, безрезултатно

inelastic [,ini'læstik]
1. нееластичен
2. прен. негъвкав, неподвижен, скован
3. твърдо установен, който не допуска изменения/изключения

inelasticity [,inilæs'tisiti]
1. n. нееласгичност
2. липса на гъвкавост, скованост

inelegance [in'eligəns(i)]
1. липса на елегантноет/изящество, тромавост
2. нещо, което не е елегантно, грапав/неизгладен стил

inelegancy [in'eligənsi]
вж. inelegance

inelegant [in'eligənt]
1. неелегантен, неизящен
2. неграциозен, грубоват, тромав, грапав (за стил)
3. без вкус/чар

ineligibility [in,elidʒə'biləti]
1. неизбираемост
2. неприемливост, непривлекателност

ineligible [in'elidʒəbl]
I. 1. неизбираем
2. неподходящ, неприемлив
бeз необходимите качества
3. негоден (за военна служба)
II. 1. лице, което не може да бъде избирано
2. неподходящ кандидат (за женитба)

ineligibly a неразбираемо, неприемливо, непривлекателно

ineluctable [ini'lʌktabl]
a неизбежен, от който не може да се избяга

inept [i'nept]
1. неподходящ, неуместен
2. глупав, нелеп, абсурден
3. ам. неспособен, несръчен, неловък
4. юр. невалиден (за договор)

ineptitude [i'neptitju:d]
1. неуместност
2. глупост, нелепост, абсурдност
3. ам. неспособност, несръчност, неумение (for, to do something)

ineptly a неуместно, глупаво, нелепо, абсурдно, неспособно, несръчно

inequality [,ini'kwɔləti]
1. неравенство (и мат.)
2. разлика, различие (в размер, чин, качество)
3. неравност (на повърхност, стил)
4. променливост, непостоянство
5. неравномерност, несъразмерност

inequitable [in'ekwitəbl]
a несправедлив

inequity [in'ekwəti]
n несправедливост

ineradicable [,ini'rædikəbl]
a неизкореним

inerrability [in,erə'biliti]
n книж. безпогрешност, непогрешимост

inerrable [in'erəbl,in'erənt]
a безпогрешен, непогрешим

inerrant вж. inerrable

inert [i'nə:t]
1. физ., хим. инертен
2. прен. инертен, муден, вял, бездеен

inertia [i'nə:ʃja]
1. физ. инерция
2. прен. инертност, мудност, бездейност, леност
INERTIA selling изпращане на непоръчани стоки подомовете

inertness n инертност

inescapable [,ini'skeipəbl]
a неизбежен, неминуем

inessential [,ini'senʃl]
I. a несъществен, второстепенен, който е без значение, незначителен
II. n нещо несъществено, предмет, който не е от първа необходимост

inestimable [in'estiməbl]
1. неизчислим
2. неоценим, безценен, скъп
of INESTIMABLE value извънредно ценен, неоценим

inestimably [in'estiməbli]
adv безкрайно ценно, извънредно много, неизразимо

inevitability [in,evitə'biliti]
n неизбежност, неминуемост

inevitable [in'evitəbl]
a неизбежен, неминуем, фатален

inevitably a неизбежно, неминуемо

inexact [,inig'zækt]
a неточен

inexactitude [,inig'zæktitju:d]
1. неточност
2. грешка, неправилност

inexactitudeness [,inig'zæktitju:dnis]
1. неточност
2. грешка, неправилност

inexcusable [,inik'skju:zəbl]
a неизвиним, непростим, непростителен, с нищо неоправдан

inexcusably a непростително, неизвинимо

inexhausted [,inig'zɔ:stid]
a неизчерпан

inexhaustibility ['inig,zɔ:stə'biliti]
n неизчерпаемост

inexhaustible [,inig'zɔ:stəbl]
1. неизчерпаем, неизтощим
2. неуморим

inexhaustive [,inig'zɔ:stiv]
1. неизчерпаем, неизтощим
2. неизчерпателен

inexistant [,inig'zistənt]
a несъществуващ

inexorability [in,eksərə'biliti]
n неумолимост

inexorable [in'eksərəbl]
1. неумолим, непреклонен
2. безжалостен

inexpedience [,inik'spi:djəns]
n нецелесъобразност, неуместност, ненавременност

inexpediency [,inik'spi:djənsi]
n нецелесъобразност, неуместност, ненавременност

inexpedient [,inik'spi:djənt]
a нецелесъобразен, неподходящ, неуместен, ненавременен

inexpensive [,inik'spensiv]
a евтин, на сметка, износен, изгоден, икономичен
house INEXPENSIVE to run къща, която се поддържа с малко разноски

inexpensiveness [,inik'spensivnis]
n евтиния, риска цена, изгодност, икономичност

inexperience [,inik'spiəriəns]
n неопитност (of)

inexperienced [,inik'spiəriənst]
a неопитен
който няма опит (in)

inexpert [in'ekspə:t]
a неумел, неизкусен
неопитен (in), любителски

inexpiable [in'ekspiəbl]
1. неизкупим
2. неумолим, безпощаден. непреклонен, безжалостен

inexpiably a неизкупимо, неумолимо

inexplicability [in,eksplikə'biliti]
n необяснимост, непонятност

inexplicable [in'eksplikəbl]
a необясним, неприятен

inexplicit [,inik'splisit]
a неизречен, неизказан, неопределен, неясен, неконкретен

inexpreseibility ['inik,spresə'biliti]
n неизразимост

inexpressible [,inik'spresəbl]
a неизразим, неизказан, неописуем

inexpressibly a неизразимо

inexpressive [,inik'spresiv]
a неизразителен, без израз

inexpugnable [,inik'spʌgnəbl]
1. непревземаем, непристъпен
2. прен. необорим, неатакуем, ненакърним

inextensible [,inik'stensəbl]
a неразтегаем, неразтеглив

inextinguishable [,inik'stiŋgwiʃəbl]
a неугасим (u прен.), неутолим

inextricable [in'ekstrikəbl]
1. особ. прен. забъркан, заплетен, сложен, който не може да се оправи
2. безизходен, неразрешим

infallibility [in,fælə'biliti]
n непогрешимост

infallible [in'fæləbl]
1. непогрешим, безпогрешен (за човек), сигурен (за средство и пр.)
2. неизбежен, неминуем

infallibly a непогрешимо

infamous ['infəməs]
1. с позорна слава, опозорен. оплют
2. срамен, долен, позорен, скандален, омразен
INFAMOUS conduct безсрамно/позорно поведение, нарушаване на професионалната етика (особ. за лекар)
3. разг. невъзможен, отвратителен, много лош
4. юр. лишен от граждански права, ам. наказуем с тъмничен затвор

infamously a позорно, долно

infamy ['infəmi]
1. позор, безчестие
2. позорно поведение/действие/деяние, низост, подлост
3. морално падение, поквара, порочност
4. юр. лишаване от граждански права

infancy ['infənsi]
1. ранно детство
from INFANCY от найранно детство
2. юр. непълнолетие, малолетие
3. начало, най-ранен период/стадий

infant ['infənt]
I. 1. пеленаче, бебе
the INFANT Jesus младенецът Христос
2. юр. малолетен/непълнолетен (човек)
3. новак
II. 1. детски
INFANT child невръстно дете
INFANT mortality детска смъртност
INFANT prodigy/phenomenon вундеркинд, дете чудо
INFANT voices детски гласчета/гласове
2. прен. зачатъчен

infanta [in'fæntə]
n ист. инфанта

infante [in'fænti]
n ист. инфант

infanticide [in'fæntisaid]
1. детеубийство (особ. на новородено)
2. обичай да се убиват новородени деца
3. детеубиец

infantile ['infəntait]
1. детски (u за болест)
INFANTILE paralysis мед. детски паралич, полиомиелит
2. прен. детински, инфантилен
3. начален, в най-ранен стадий, начеващ, зачатъчен

infantilism [in'fæntilizəm]
1. мед. инфантилизъм
2. инфантилиост

infantine ['infəntain]
a детински, инфантилен

infantry ['infəntri]
1. пехота - 400 INFANTRY 400 пехотинци
2. attr пехотен
the 4th INFANTRY 4-ти пехотен полк

infantryman ['infəntrimən]
n (pl-men) пехотинец

infant-school ['infənt,sku:l]
п забавачница

infarct [in'fa:kt]
n мед. инфаркт

infarction [in'fa:kʃn]
n мед. инфаркт

infatuate [in'fætjueit]
v замайвам, завъртявам (някому) главата, омайвам, увличам
to INFATUATE someone with an idea запалвам някого за някаква идея

infatuated [in'fætjueitid]
a увлечен, заслепен, оглупял (особ. за безумно влюбен) (with, by)
she has become INFATUATED with him тя лудее по него, той езавъртял главата

infatuation [in,fætju'eiʃn]
n увличане, заслепение, пристрастеност, страст, сляпо увлечение, безумно влюбване

infect [in'fekt]
1. заразявам (и прен.) (with), предавам зараза (на някого), инфектирам
2. прен. корумпирам, покварявам (with)

infection [in'fekʃn]
1. заразяване, инфектиране
2. зараза, инфекция
3. прен. покваряне, корумпиране
4. прен. повлияване, заразителност

infectious [in'fekʃəs]
1. мед. заразен, заразителен, прилепчив, инфекциозен
2. прен. заразителен, увличащ

infective [in'fektiv]
a мед. заразен, заразителен (за микроб) (ам. и прен.)

infector [in'fektə]
n мед. носител на зараза

infelicitous [,infi'lisitəs]
1. злощастен, злополучен
2. неподходящ, неуместен, неудачен

infelicity [,infi'lisiti]
1. злощастие, нещастие, злополучие, беда
2. неуместност, неудачност, несполучлив/неуместен израз, гаф

infer [in'fə:]
1. заключавам
2. загатвам, подсказвам

inferable [in'fə:rəbl]
a от който може да се заключи

inference ['infərəns]
1. заключаване, подразбиране
by INFERENCE лог. по дедукция
2. извод, заключение
to draw an INFERENCE from something вадя заключение/правя извод от нещо

inferential [,infə'renʃl]
a дедуктивен, който се подразбира, от който може да се заключи

inferentially [,infə'renʃəli]
adv по дедукция

inferior [in'fiəriə]
I. 1. долен (по място), разположен долу (и анат.)
2. печ. напечатан по-долу от реда (за буква, цифра)
3. прен. нисш, (по-) нискостоящ (по чин и пр.)
воен. подчинен, младши (to)
INFERIOR clerk дребен чиновник
the INFERIOR clergy нисшето духовенство
to be INFERIOR to someone не мога да се меря с/стоя по-долу от някого
to be in no way INFERIOR to someone с нищо не отстъпвам на някого
4. долнокачествен, лош, посредствен
goods INFERIOR to sample стоки, който не отговарят по качество на/са по-долнокачествени от мострата
INFERIOR minds хора с посредствен ум
5. астр. с орбита, по-малка от тази на земята (за планета)
II. 1. подчинен, подчинено лице, човек с по-малки способности
2. печ. напечатана под реда буква/цифра

inferiority [,infiəri'ɔrəti]
n малоценност
по-низко положение (to), долно качество

infernal [in'fə:nl]
1. адски
the INFERNAL regions ад
2. дяволски, пъклен. жесток, безчовечен
INFERNAL machine адска машина
3. разг. проклет, пуст, дяволски
INFERNAL nuisance ужасно неприятна работа/история, беля и половина

infernally [in'fə:nəli]
1. адски
2. за усилване страшно, страхотно, адски
it is INFERNALLY hot нетърпима жега/адска горещина е

inferno [in'fə:nou]
n ит. ад, пъкъл (и прен.)
INFERNO първата част на Божествена комедия от Данте

inferrable вж. inferable

inferrible вж. inferable

infertile [in'fə:tail]
a неплодороден, безплоден, ялов

infertility [,infə:'tiliti]
n неплодородие, безплодие

infest [in'fest]
1. изобилствувам в, въдя се по, нападам, опустошавам (за паразити)
brigands INFEST the mountains планините гъмжат от/из планините са плъзнали разбойници
2. pass гъмжа, изобилствувам (with)
shark-INFESTed waters води/море, пълно с акули

infestation [,infe'steiʃn]
n масово нахлуване (на вредни животни, паразити и пр.)

infidel ['infidəl]
1. невярващ, атеист
2. ист. неверник, друговерец, езичник
3. attr безверен, нерелигиозен, невярващ, нехристиянски

infidelity [,infi'deliti]
1. безверие, безбожие
2. изневяра
3. невярност, нелоялност

infield ['infi:ld]
1. близка нива (до къщата на стопанина)
2. обработваема/орна земя, земя, която редовно се обработва
3. крикет част от игрището около играча, който хвърля топката, ам. бейзбол (всички играчи в) маркираното пространство на игрището

infighting ['infaitiŋ]
1. бокс боксиране от близка дистанция
2. воен. ръкопашен бой
3. прен. вътрешни/скрити борби (в организация)

infiltrate ['infiltreit]
1. филтрирам (се), прокарвам през филтър (into, through)
2. проливам (се) /просмуквам (се) /прониквам в (и с into) (и прен.)
процеждам се (through), разпространявам се из, инфилтрирам
3. воен. прониквам в (тила на противника), изпращам (военна част) да проникне в тила на противника

infiltration [,infil'reiʃn]
1. процеждане, просмукване, проникване, инфилтрация (и мин.) (into, through)
2. мед. инфилтрат
3. воен. проникване в тила на противника
4. пол. проникване, подривна дейност (в организация и пр.)
5. нещо, което прониква/се просмуква

infinite ['infinət]
I. 1. безкраен, безграничен, безпределен, безмерен, безбрежен, необхватен, необятен, неизмерим, обширен
INFINITE mercy неизчерпаема/безкрайна милост
2. с pl и много, безброй, безчислен, многоброен
INFINITE varieties безброй видове
3. грам. неличен (за гл. форма)
INFINITE verb, verb INFINITE безлична глаголна форма
II. 1. the INFINITE бог, творецът
2. безкрайно пространство, безкрайност
3. мат. безкрайно голяма величина

infinitely ['infinətli]
adv безкрайно
INFINITELY more intelligent далеч по-умен/интелигентен

infinitesimal [,infini'tesiməl]
I. 1. безкрайно малък
2. мат. безкрайно малък, клонящ към нула
II. n безкрайно малко количество

infinitival [in,fini'taivl]
a грам. инфинитивен, с инфинитив (за конструкция)

infinitive [in'finətiv]
I. грам. a неопределен
II. n инфинитив, неопределена форма на глагола

infinitude [in'finitju:d]
1. безкрайност, безкрай, безконечност, безбрежност
2. безкрайна степен/брой

infinity [in'finəti]
n безкрайност (и мат.), вечност, безграничност

infirm [in'fə:m]
1. немощен, безсилен, недъгав, отпаднал (особ. от старост)
2. колеблив, лабилен, нерешителен, слабохарактерен, със слаба воля
to be INFIRM of purpose нерешителен съм, колебая се
3. неустойчив, нестабилен, слаб, нетраен

infirmary [in'fəməri]
n болница, амбулатория (особ. в приют и в учебни заведения), лазарет

infirmity [in'fə:məti]
1. немощ, слабост, отпадналост (физическа и душевна)
2. недъг, телесен/душевен недостатък
the infirmities of old age старчески недъзи
3. слабохарактерност
INFIRMITY of purpose слаба воля

infirmly a слабо, отпаднало, слабохарактерно

infix [in'fiks]
I. 1. втиквам, въвирам, пъхам, затъквам (in)
2. прен. запечатвам (в ума), внедрявам
3. грам. вмъквам (сричка, словообразувателен елемент)
II. n грам. вмъкната сричка/словообразувателен елемент, инфикс

inflame [in'fleim]
1. запалвам се, разпалвам (се), възпламенявам (се)
2. мед. предизвиквам възпаление, възпалявам (се)
3. прен. разпалвам (се), възбуждам (се) (силно), разгорещявам (се)

inflammability [in,flæmə'biliti]
1. запалимост, възпламеняемост
2. възбудимост, раздразнителност

inflammable [in'flæməbl]
I. 1. лесно запалим, възпламеняем
highly INFLAMMABLE огнеопасен
2. прен. лесновъзбудим, раздразнителен, избухлив
II. n запалително вещество

inflammation [,inflə'meiʃn]
1. запалване, възпламеняване
2. възбуждение, възбуда
3. мед. възпаление

inflammatory [in'flæmətəri]
1. възбуждащ, възбудителен, който възбужда (стростите)
2. подстрекателски, провокаторски, бунтарски (за реч, слово)
3. мед. възпалителен

inflatable [in'fleitəbl]
a надуваем (за гумена лодка, дюшек и пр.)

inflate [in'fleit]
1. надувам, напомпвам (гума)
изпълвам (with с) (въздух, газ)
2. прен. карам (някого) да се възгордее
to be INFLATEd with pride възгордявам се
3. фин. предизвиквам инфлация
4. търг. изкуствено покачвам (цени)

inflated [in'fleitid]
1. надут, изпълнен (с газ, въздух)
INFLATED with pride възгордял се
2. фин. изкуствено увеличен (за монетно обръщение)
3. търг. изкуствено покачен, надут (за цена)
4. надут, високопарен (за стил)

inflater [m'fleitə]
n велосипедна помпа

inflation [in'fleiʃn]
1. надуване
2. ик. инфлация
3. търг. изкуствено покачване (на цените)

inflationary [in'fleiʃnəri]
a ик. инфлационен

inflator вж. inflater

inflect [in'flekt]
1. извивам навътре, вгъвам
2. грам. скланям, спрягам
3. муз. модулирам (гласа), променям (нота) с хроматичен полутон

inflection вж. inflexion

inflective [in'flektiv]
a грам. изменяем, склоняем, спрегаем

inflexibility [in,fleksə'biliti]
1. неогъваемост, липса на гъвкавост
2. непреклонност, твърдост, неумолимост

inflexible [in'fleksəbл]
1. неогъваем, без гъвкавост
2. непреклонен, твърд, неумолим, несломим

inflexibly a неогъваемо, непреклонно, твърдо, неумолимо

inflexion [in'flekʃn]
1. свиване, прегъване, наклон (на път)
2. грам. флексия, окончание
3. муз. модулация, интонация
4. мат. преминаване на крива от изпъкнала във вдлъбната
5. физ. отклонение (на лъчи)

inflexional [in'flekʃənl]
a ез. флексивен, синтетичен

inflexionless [in'flekʃənlis]
a ез. без окончание/флексия

inflict [in'flikt]
1. нанасям (удар, рана), причинявам (болка, страдание) (on, upon)
2. юр. налагам (наказание)
to INFLICT oneself upon someone натрапвам/навличам се на някого

infliction [in'flikʃn]
1. нанасяне (на удар, рана и пр.), причиняване (на страдание)
2. юр. налагане (на наказание)
3. наказание, страдание, беда, нещастие, неприятности

inflorescence [inflə'resns]
1. n бот. съцветие
2. цвят, цъфтеж

inflow ['inflou]
1. втичане, вливане, прилив
2. прен. наплив

inflowing ['inflouiŋ]
I. a навлизащ (за въздух, вода)
II. n inflow

influence ['influəns]
I. 1. влияние, въздействие (и на лекарство) (on, upon, over върху, with пред)
to exert/exercise an INFLUENCE/to bring INFLUENCE to bear on someone упражнявам/оказвам влияние върху някого, влияя/въздействувам на някого
man of INFLUENCE влиятелен човек
under the INFLUENCE of под влияние (то) на
to use one's INFLUENCE in favour of someone подкрепям някого, ходатайствувам за някого
2. влиятелен човек
he's an INFLUENCE in his country той e фактор/човек с влияние/със значение в страната си
under the INFLUENCE разг. пийнал, в нетрезво състояние
outside INFLUENCE външно влияние, разг. вуйчо владика
II. v влияя (на някого), оказвам влияние, въздействувам (и за предмет)

influent ['influənt]
I. a книж. втичащ се, вливащ се
the INFLUENT tide прилив (на море)
II. n геогр. приток

influential [,influ'enʃl]
I. a влиятелен, с влияние
to be INFLUENTIAL влиятелен съм, имам влияние
II. n ам. влиятелен човек

influentially [,influ'enʃəli]
1. с голямо влияние
2. чрез/посредством влияние

influenza [,influ'enzə]
n мед. грип, инфлуенца

influx ['inflʌks]
1. вливане (на приток в река), прен. проникване
2. наплив (на хора)
3. приток (на газ), всмукване (на въздух)

inform [in'fɔ:m]
1. осведомявам, уведомявам, съобщавам, информирам (of, about, on)
to keep someone INFORMed държа някого в течение
we are INFORMed that научаваме (се), че
2. юр. правя донесение/оплакване/обвинение, донасям (against, on срещу)
3. изпълвам, проливам (с), вдъхвам (чувство)
насаждам (принципи у някого) (with)
INFORMed with life пълен с живот

informal [in'fb:ml]
1. юр. неформален, неофициален, нередовен
2. непринуден, неофициален, интимен, всекидневен, обикновен (за облекло), разговорен (за стил, дума, израз)

informality [,infɔ:'mæləti]
1. юр. неофициалност (на документ), нередовност, неспазване на установените форми
2. непринуденост, непринудена обстановка, интимност, интимен характер, липса на официалност

informally [in'fɔ:məli]
1. неформално
2. не по правилата
3. неофициално
the committee met INFORMALLY комитетът се събра на неофициално заседание
4. интимно, по семейному, без официалности

informant [in'fɔ:mənt]
1. осведомител
who is your INFORMANT? кой ви съобщи това? откъде знаете това
2. юр. доносник, обвинител
3. ам. консултант (за езикови и пр. справки)

information [,infə'meiʃn]
1. осведомяване, осведоменост
2. сведения (on, about)
piece of INFORMATION сведение
3. знание, знания, данни, факти
INFORMATION desk/bureau гише/бюро за справки
4. донесение (against), (полицейски) акт
to lay an INFORMATION against someone with the police правя донесение срещу някого в полицията
5. юр. обвинение, тъжба (пред съда)
6. изч. тех. информация

informative [in'fɔ:mətiv]
1. осведомителен, информативен, информационен
2. който дава много познания (за книга)

informatory [in'fɔ:mətəri]
вж. informative

informed [in'fɔ:md]
a осведомен, образован

informer [in'fɔ:mə]
n доносник
common INFORMER професионален доносник

infra ['infrə]
1. (по-) долу, под
2. по-долу (като бележка в книга)

infraction [in'frækʃn]
n нарушение (на закон и пр.)

infra dig [,infrə'dig]
съкр. от infra dignitatem

infra dignitatem ['infrə,digni'ta:təm]
adv лат. под нечие достойнство

infrangibility [in,frændʒi'biliti]
1. n книж. нечупливост, неделимост
2. ненарушимост

infrangible [in'frændʒibl]
1. a книж. нечуплив, неделим
2. ненарушим

infra-red [,infrə'red]
a инфрачервен

infrasonic [,infrə'sɔnik]
1. a физ. инфразвуков
2. използващ/произвеждащ инфразвукови вълни

infrastructure ['infrə,strʌktʃə]
n инфраструктура

infrequence [in'frukwəns]
n рядкост

infrequency [in'frukwənsi]
n рядкост

infrequent [in'fri:kwənt]
a рядък

infrequently [in'fri:kwəntli]
adv рядко
not INFREQUENTLY доста често

infringe [in'frindʒ]
1. нарушавам, престъпвам (закон, обещание, клетва и пр.)
2. нарушавам, засягам (право) (upon, on)
to INFRINGE (on, upon) a patent използувам чужд патент без разрешение
3. нарушавам границите (on, upon)

infringement [in'rindʒmənt]
n нарушение, посегателство
INFRINGEMENT of a patent имитация на патентован артикул
INFRINGEMENT suit, action for INFRINGEMENT дело/иск за имитация на патент

infringer [in'frindʒə]
n юр. (право) нарушител

infundibular [,infʌn'dibjulə]
a бот., зоол. фуниеобразен

infuriate [in'fjuərieit]
v разгневявам, разярявам, вбесявам

infuriated [in'fjuərieitid]
a разгневен, разярен, яростен, побеснял
to become INFURIATED побеснявам, разярявам се

infuriating [in'fjuərieitiŋ]
a вбесяващ

infuse [in'fju:z]
1. наливам, преливам (течност) (into)
2. вливам (живот), вдъхвам, давам (кураж, надежда и пр. някому) (into), изпълвам (някого с жар и пр.) (with)
the spirit with which they are INFUSEd духът, с който те са пропити
3. попарвам, накисвам (чай, билка), кисна
let the tea INFUSE five minutes оставете чая да постои (запарен) пет минути

infusibility [in,fju:zə'biliti]
n нетопимост

infusible [in'fju:zəbl]
1. нетопим
2. огнеупорен
3. от който може да се направи настойка/отвара

infusion [in'fju:ʒn]
1. попарване, запарване, накисване
2. настойка, чай от билка
3. наливане, преливане
4. прен. вливане, вдъхване
5. примес, смес

infusoria [,infju:'zɔ:riə]
n pl биол. инфузории

infusorial [,infju:'zɔ:riəl]
a инфузорен
INFUSORIAL earth кизелгур

infusorian [,infju:'zɔ:riən]
I. a инфузорен
II. n инфузория

infusory [in'fju:zəri]
I. a инфузорен
II. n инфузория

ingathering ['ingæðəiŋ]
n прибиране на реколтата

ingeminate [in'dʒemineit]
v книж. повтарям, казвам/правя повторно

ingenious [in'dʒi:njəs]
1. изобретателен, находчив, сръчен, изкусен, остроумен (за човек, отговор)
2. умно направен/намерен/намислен

ingeniously a изобретателно, изкусно, оригинално, остроумно

ingeniousness [in'dʒi:njəsnis]
вж. ingenuity

ingenue ['ænʒeinju:]
n фp. театр. инженю, (роля на) наивно момиче

ingenuity [indʒi'nju:əti]
1. изобретателност, находчивост, остроумие
technical INGENUITY техническа сръчност/умение/способности
2. умно измислено устройство
3. ост. ingenuousness

ingenuous [in'dʒenjuəs]
1. простодушен, безхитростен, безобиден, наивен, простичък
2. откровен, искрен, открит, чистосърдечен, естествен

ingenuously a простодушно, откровено, открито

ingenuousness [in'dʒenjuəsnis]
n простодушие, наивност, простота

ingest [in'dʒest]
v поемам, поглъщам (храна, лекарство) (и прен.)

ingestion [in'dʒestʃn]
n поемане, поглъщане (на храна и пр.) (и прен.)

ingle ['iŋgl]
n огън (в огнището), огнище

ingle-nook ['iŋglnuk]
n кът край огнището

inglorious [in'glɔ:riəs]
1. безславен, срамен
2. малко известен, неизвестен, незначителен

ingoing ['in,gouiŋ]
I. a входящ, който пристига
the INGOING tenant новият наемател
II. n влизане

ingot ['iŋgət]
n слитък, блок, kюлчe (особ. злато, сребро, стомана)
INGOT iron лято желязо
INGOT steel стомана на блокове, лята стомана

ingrain I. вж. engrain
II. 1. боядисан на прежда
2. ingrained
III. 1. прежда, боядисана преди да бъде обработена, нещо изработено от такава прежда
2. ам. вродена черта на характера

ingrained [in'greind]
1. вбит в самата тъкан/нишка
пропит, импрегниран (with от, с) (боя, мръсотия и пр.)
hands INGRAINED with coaldust ръце, захабени от въглищен прах
2. прен. вкоренен, твърдо установен (за навик и пр.)
3. закоравял, стар, истински (за мошеник и пр.)

ingrate [in'greit]
I. a ост. неблагодарен
II. n неблагодарник

ingratiate [in'greiʃieit]
v refl спечелвам благоразположението/доверието (на някого), предразполагам (някого)
подмазвам се (with someone на някого)

ingratiating [in'greiʃieitiŋ]
1. подкупващ, предразполагащ
2. привлекателен, очарователен, прокалено любезен

ingratiatingly a угоднически

ingratitude [in'grætitju:d]
n неблагодарност

ingredient [in'gri:djənt]
n съставна част (на смес), ингредиент, компонент, елемент, черта (на характер)

ingress ['ingres]
1. книж. влизане, вход, достъп
2. юр. право на вход
3. астр. начало на затъмнение

in-group ['ingrurp]
n ам. тесен/затворен кръг от хора

ingrowing ['in,grouiŋ]
a който расте навътре, врастващ се в месото (за нокът)

ingrowth ['ingrouθ]
1. врастване
2. враснала част (на нокът в месото)

ingulf вж. engulf

ingurgitate [in'gə:dʒiteit]
1. поглъщам лакомо, лапам, налапвам, излапвам
2. прен. поглъщам

inhabit [in'hæbit]
1. обитавам (къща), живeя в (град), населявам (област)
2. прен. изпълвам

inhabitable [in'hæbitəbl]
a обитаем

inhabitancy [in'hæbitənsi]
n юр. жителство

inhabitant [in'hæbitənt]
n жител, обитател

inhabitation [in,hæbi'teiʃn]
1. обитаване
2. жилище
3. местожителство

inhalant [in'heilənt]
1. n мед. лекарство, което се инхалира
2. инхалатор

inhalation [,inhə'leiʃn]
1. мед. инхалиране, инхалация
2. мед. лекарство, което се инхалира
3. Вдъхване (на парфюм, тютюнев дим)

inhale [in'heil]
1. мед. инхалирам
2. вдъхвам, вдишвам
do you INHALE? гълташ ли дима (от цигарите)?

inhaler [in'heilə]
1. мед. инхалатор
2. тех. въздушен филтър
3. пушач, който гълта дима

inharmonic [,inha:'mɔnik]
a нехармоничен

inharmonious [,inha:'mounjəs]
a нехармоничен, нестроен (и прен.)

inhere [in'hiə]
1. присъщ/свойствен/вроден съм, намирам се (за качества) (in)
2. принадлежа, даден съм (за права, функция) (in)
3. подразбирам се (за значение)

inherence [in'hiərəns]
n свойственост, неотделимост

inherent [in'hiərənt]
a присъщ, свойствен, вроден

inherit [in'herit]
1. наследявам (from) (и юр.)
2. унаследявам, наследявам (качества) (from) (и биол.)
3. получавам наследство

inheritability [in,heritə'biliti]
n наследяемост, (право) способност за наследяване

inheritable [in'heritəbl]
1. унаследим, наследствен (за имоти, титли)
2. унаследим (и биол.)
3. юр. който има право на наследство
способен да наследява (to)

inheritance [in'heritəns]
1. наследяване
lineal INHERITANCE наследяване по права линия
2. наследство
to come into an INHERITANCE получавам наследство
INHERITANCE tax юр. данък върху наследствата
3. биол. наследственост

inheritor [in'heritə]
n наследник

inheritress [in'heritris]
ж. р. от inheritor

inheritrix [in'heritriks]
ост. inheritress

inhibiler вж. inhibitor

inhibit [in'hibit]
1. забранявам (на някого) (from с ger да)
2. църк. аргосвам
3. (въз) прспятствувам, спъвам, задържам, спирам, забавям
4. псих. потискам, сдържам (чувство, импулс), в рр предразположен към задръжки, със задръжки
5. мед. задържам, спирам (секреция и пр.)

inhibition [,inhi'biʃn]
1. забраняване
2. забрана
3. църк. аргос, интердикт
4. псих. задръжка
5. мед. задържане, спиране (на секреция и пр.)
6. тех. забавяне, задържане, инхибиране

inhibitive [m'hibitiv]
вж. inhibitory

inhibitor [in'hibitə]
1. човек/нещо, което задържа/забавя
2. хим. забавител, инхибитор, ел. хим. добавка за защита на метал (напр. от корозия)
3. мед. вещество, което забавя реакциите в организма

inhibitory [in'hibitəri]
1. запретителен (за заповед, съдебно решение)
2. мед., псих. задържащ

inhospitable [in'hɔspitəbl]
1. негостоприемен, негостолюбив
2. пуст, мрачен, неприветлив
3. където не може да се намери подслон (за местност)

inhospitableness [in'hɔspitəblnis]
n негостоприемство

inhospitably a негостоприемно

inhospitality [in,hɔspi'tæləti]
n негостоприемство

inhuman [in'hju:mən]
1. безчовечен, жесток, свиреп, брутален, варварски, нечовешки
2. студен (за учтивост)

inhumane [,inhju:'mein]
a нечовечен, безчовечен, нехуманен, коравосърдечен, жесток, брутален

inhumanity [,inhju:'mænəti]
n безчовечност, жестокост, бруталност

inhumanly a нечовечно, жестоко

inhumation [,inhju:'meiʃn]
n книж. погребване, погребение, заравяне, закопаване (на труп)

inhume [in'hju:m]
v книж. погребвам, заравям, закопавам (труп)

iniekt [in'dʒekt]
1. мед. инжектирам
впръсквам, вкарвам (into)
to INIEKT someone's arm with morphia правя морфинова инжекцияна ръката на някого
2. прен., разг. вмъквам (забележка), внасям (нов елемент)

inilividually [,indi'vidjuəli]
1. индивидуално, поотделно, един по един
2. лично
3. по характерен начин

inimical [i'nimikl]
1. враждебен, неприязнен, недоброжелателен (to)
2. неблагоприятен, вреден (to)
circumstances INIMICAL to обстоятелства, който не благоприятствуват за

inimically a враждебно

inimitability [i,nimitə'biliti]
1. неподражаемост
2. несравнимост, изключителност

inimitable [i'nimitəbl]
1. неподражаем
2. несравним, безподобен, изключителен

inimitably a неподражаемо

iniquitous [i'nikwitəs]
1. несправедлив, беззаконен
INIQUITOUS deed злодеяние
2. грешен, греховен
3. порочен, долен

iniquitously a несправедливо, порочно

iniquity [i'nikwəti]
1. неправда, груба/крещяща несправедливост, грубо беззаконие, произвол, престъпление, злодеяние
to commit iniquities върша неправди
2. грях, греховност
3. порок, низост

initial [i'niʃl]
I. a (първо) начален, първи
II. 1. pl инициали
2. параф
to put one's INITIALs to something парафирам нещо
III. v поставям инициалите си, парафирам (договор), визирам (документ)

initialize [i'niʃəlaiz]
v означавам с инициали

initialling [i'niʃəliŋ]
n парафиране

initially [i'niʃəli]
adv първоначално, отпърво, отначало, в началото

initiate [i'niʃieit]
I. 1. започвам, откривам, поставям начало на, лансирам, въвеждам
завеждам (дело), to INITIATE measures вземам мерки
2. посвещавам (в тайна) (into)
3. въвеждам, посвещавам (в наука, изкуство) (in)
4. приемам с ритуал (в тайно дружество) (into)
II. a посветен
III. n човек, посветен в тайна/религия

initiation [i,niʃi'eiʃn]
1. започване, начало, лансиране, завеждане (на дело)
2. посвещаване (в тайна) (into)
3. въвеждане (в наука, изкуство)
4. ритуално приемане, ритуал (в тайно дружество)

initiative [i'niʃiətiv]
1. почин, начинание, инициатива, предприемчивост
to take the INITIATIVE вземам инициатива (in с ger да)
on one's own INITIATIVE по свой почин
2. юр. (право на) законодателна инициатива
3. attr initiatory

initiator [i'iʃeitə]
1. n 1 инициатор, лице, което въвежда (мода и пр.)
2. лице, което въвежда в/запознава с (изкуство, наука)
3. лице, което извършва ритуала по приемането (в тайно дружество)

initiatory [i'niʃiətəri]
I. 1. начален, уволен, предварителен, подготвителен (за мерки)
1. свързан с приемане (в тайно дружество)
II. n ритуал при приемане (в тайно дружество)

injection [in'dʒekʃn]
1. мед. инжектиране, инжекция, впръскване
to give someone a hypodermic INJECTION of правя някому подкожна инжекция с
2. тех. вкарване (на гориво), влръскване, нагнетяване

injector [in'dʒektə]
1. тех. инжектор, пароструйна помпа
2. лице, което прави инжекции

in-joke ['indʒouk]
n шега, понятна само за тесен кръг хора

injudicious [,indʒu'diʃəs]
1. неразумен, неблагоразумен, безразсъден, необмислен
2. неуместен, неподходящ, неправилен

injun ['indʒən]
1. n ам. разг. индианец
honest INJUN! честна дума! сериозно
2. заповед, предписание, разпореждане, запрещение
to give someone strict INJUNs/to lay strong INJUNs upon someone to do something заповядвам изрично някому да направи нещо
2. юр. съдебно разпореждане

injunction n заповед, предписание, запрещение, юр. съдебно предписание

injure ['indʒə]
1. увреждам, засягам (реноме, интереси и пр.), нанасям щета/вреда, oщетявам, онеправдавам, несправедлив съм към
2. повреждам, развалям, лохабявам
3. наранявам, обиждам, засягам

injured ['indʒəd]
I. 1. обиден, оскърбен, засегнат, онеправдан
INJURED wife измамена съпруга
2. ощетен, пострадал
the INJURED party юр. пострадалата страна
3. (на) ранен, осакатен
4. повреден, развален, търг. аварирал (за стоки)
II. n the INJURED ранените, пострадалите (при з. юполука)

injurious [in'dʒuəriəs]
1. който уврежда/ощетява
this would prove INJURIOUS to my interests това би увредило моите интереси
2. вреден (to)
3. обиден, оскърбителен, оугателен (за език), клеветнически

injuriously a оскърбително, вредно

injuriousness [in'dʒuəriəsnis]
n вредност

injury ['indʒəri]
1. вреда, щета, ощетяване (и юр.)
to do someone an INJURY причинявам щета на/ощетявам някого, навреждам на някого, онеправдавам някого, уронвам престижа на някого
to suffer INJURY претърпявам вреда/щета
2. повреда (to)
to do INJURY to повреждам, нанасям ловреда на (машина и пр.)
3. нараняване, мед. поражение, травма
to receive severe injuries наранен съм тежко
insurance against injuries to workmen осигуровка срещу трудова злополука
4. несправедливост, неправда
5. ост. обида, оскърбление
6. юр. противоправно деяние/действие, правонарушение

injustice [in'dʒʌstis]
n несправедливост, неправда
to do someone an INJUSTICE несправедлив съм към някого

ink [iŋk]
I. 1. мастило
printing/printer's INK печатарско мастило
to write in INK пиша с мастило
2. защитна течност, която сепията изпуща
II. 1. изцапвам с мастило
2. печ. покривам (букви) с мастило (и с up)
3. to INK in/over минавам/начертавам/изтеглям с туш (чертеж, направен с молив)
4. to INK out зачертавам с мастило

ink-eraser ['iŋki,reizə]
n гума за мастило

ink-horn ['iŋkhɔ:n]
1. n ост. мастилница
2. attr прен. книжен, книжовен, педантичен (за език)

inkiness ['iŋkinis]
n чернота, тъмнота

inking ['iŋkiŋ]
n печ. покриване/намазване с мастило

inking-pad ['iŋkiŋpæd]
вж. ink-pad

inking-ribbon ['iŋkiŋ,ribən]
n лента за пишеща машина

inkling ['inkliŋ]
1. намек, загатване (of, about, as to)
to give someone an INKLING of something намеквам на някого за нещо, давам някому да разборе нещо
2. слабо/неясно понятие, леко подозрение/съмнение
to have an INKLING of the matter подочувам/подразбирам нещо
not to have an INKLING of нямам хабер от, ни най-малко не подозирам

ink-pad ['iŋkpæd]
n тампон (за печати)

ink-pot ['iŋkpɔt]
n мастилница

ink-slinger ['iŋk,sliŋə]
n жур. драскач, писач

inkstand ['iŋkstænd]
n мастилница (за маса)

inkwell ['iŋkwel]
1. чашка на мастилница
2. мастилница (поставена в чин)

inky ['iŋki]
1. изцапан с мастило
2. много черен, тъмен
INKY black наситено черен

inlaid ['inleid]
a инкрустиран (in, with)
INLAID work инкрустация, апликация, инкрустиран предмет
INLAID floor паркет с фигури от разноцветно дърво

inland ['inlənd]
I. n вътрешност (на страна)
II. a вътрешен (и за търговия), отдалечен от брега/границата
INLAND journey пътуване във вътрешността на страната
INLAND sea вътрешно/затворено море
III. adv към/във вътрешността (на страната)
to go INLAND пътувам навътре в страна, отивам към вътрешността на страната

inlander ['inləndə]
n жител от вътрешността на страната

in-laws ['inlɔ:z]
n pl разг. сватове

inlay [,in'lei]
I. 1. инкрустирам, украсявам с инкрустация (with)
2. инкрустирам, врязвам, апликирам (украшение, мотив) (in в)
3. поставям/слагам (гравюра и пр.) в паспарту
II. 1. инкрустация, инкрустиран предмет
2. шег. апликация
3. мед. вставка, излята пломба, инлей

inlet ['inlet]
1. тех. входов/впускателен отвор
2. тесен морски залив, тесен проток между два острова
3. шег. клин, клиновидна платка, вшита в дреха

inlier ['inlaiə]
n геол. формация, изцяло покрита от по-горен пласт

inly ['inli]
1. adv поет. въгрешно, дълбоко, задушевно, в сърцето
2. близко, интимно, сърдечно

inlying ['in,laiiŋ]
a разположен във вътрешността (на страната)

inmate ['inmeit]
1. обитател (на къща)
2. обитател на общежитие/приют, питомец (на сиропиталище, затвор за малолетни), пациент (на психиатрия), затворник

inmost ['inmoust]
1. най-вътрешен, най-отдалечен, най-далечен, загънтен
2. прен. най-дълбок, най-интимен, съкровен

inn [in]
1. хан. странноприемница, кръчма
2. ост. дом, подслон
the INN s of Court (сградите на) четирите адвокатски сдружения, които издават разрешение за адвокатска практика
INN s of Chancery адвокатските кантори в Лондон, ист. юридическите училища

innards ['inədz]
1. n pl разг. карантии
2. части на механизъм, чаркове

innate [,in'neit]
a вроден, естествен, присъщ, инстинктивен

innately a по рождение

innavigable [i'nævigəbl]
a неплавателен

inner ['inə]
I. 1. вътрешен
INNER court вътрешен/заден двор
2. прен. вътрешен, духовен
our INNER life духовният ни живот
the INNER man душата, духът, шег. стомах, апетит
3. вътрешен, приближен, посветен
INNER circle приближени хора, управляваща клика
4. интимен, скрит, потаен, съкровен (за чувства и пр.)
INNER meaning скрит/дълбок/истински смисъл, същност
II. 1. първият кръг около центъра на мишена
2. попадение в този кръг

innermost ['inəmoust]
вж. inmost

inner space ['inəspeis]
n морски дълбочини (като околна среда)

innervate ['inə:veit]
v физиол. инервирам, стимулирам

innings ['iniŋz]
1. n суша, образувана от оттегляне на морето
2. крикет ред (на отбор) да удря топката
3. ред
my INNINGS now! сега е мой ред
4. прен. период на влияние/власт (на политцческа партия, движение, лице и пр.)
he had a long INNINGS той има дълга кариера/живот

innkeeper ['in,ki:pə]
n ханджия, съдържател (на кръчма), кръчмар

innocence ['inəsəns]
1. невинност
2. наивност, простота
to pretend INNOCENCE правя се на наивен/невинен
3. innocuousness

innocent ['inəsnt]
I. 1. невинен, невиновен (of)
2. прен. разг. шег. които е лишен от/без (of)
3. безгрешен, праведен, чист, невинен
4. простодушен, наивен, безхитростен, незлоблив
to put on an INNOCENT air правя се на наивен/на три и половина, преструвам се, че не знам нищо
5. мед. доброкачествен, безвреден, безопасен, незлокачествен, невинен
6. позволен, законен (за търговия)
II. 1. невинен младенец
the Slaughter of the INNOCENT s библ. избиването на 40 000 младенеца
2. разг. малоумен, идиот

innocently a невинно

innocuity [,inɔ'kju:iti]
вж. innocuousness

innocuous [i'nɔkjuəs]
a безвреден

innocuously a безвредно

innocuousness [i'nɔkjuəsnis]
n безвредност

innominate [i'nɔminət]
a ненаименуван, безименен

innovate ['inouveit]
v правя нововъведение, внасям изменения, въвеждам нови методи/изменения

innovation [,inou'veiʃn]
n нововъведение, изменение, промяна, новост
въвеждане на нови методи/изменения (in)

innovative ['inə,veitiv]
a новаторски, оригинален
few writers are INNOVATIVE малцина писатели ca новатори

innovator ['inouveitə]
n новатор, рационализатор

innovatory ['inou,veitəri]
a новаторски

innoxious [i'nɔkʃəs]
a безвреден

innuendo [,inju:'endou]
I. n (pl-does) инсинуация (злонамерен) намек (at), прикрита нападка
II. v правя намек, инсинуирам

innumerable [i'nju:mərəbl]
a безброен, безчислен, безчетен, неизброим

innutrition [,inju:'triʃn]
n недохранване, недояждане, недостатъчно хранене

inobservance [,inəb'zə:vəns]
1. невнимание, невнимателност
2. неспазване, несъблюдаване (на празник, правила и пр.)

inoculate [i'nɔkjuleit]
1. мед. ваксинирам (against)
to get INOCULATEd ваксинирам се
2. биол. заразявам, инокулирам (хранителна среда, животно и пр.) (with)
3. прен. вдъхвам, вселявам
надъхвам (with с)
4. агр. ост. присаждам (калем) (into, on, upon)

inoculation [i,nɔkju'leiʃn]
1. мед. ваксинация
2. биол. заразяване, инокулация
3. прен. вдъхване, вселяване, надъхване
4. агр. ост. присаждане

inoculum [i'nɔkjuləm]
1. агр. калем (за присаждане)
2. мед. ваксина

inodorous [in'oudərəs]
a без мирис

inoffensive [,inə'fensiv]
1. безобиден, безвреден, безопасен (за човек, лекарство и пр.)
2. мирен, не участвуващ във военни действия

inoffensively a безобидно, безвредно

inoffensiveness n безобидност

inofficious [,inə'fiʃəs]
1. недействуващ, недействителен
2. юр. несъответствуващ на моралното задължение на очаквания
INOFFICIOUS testament несправедливо завещание

inoperable [in'ɔpərəbl]
a мед. невъзможен за опериране (за тумор и пр.)

inoperative [in'ɔpərətiv]
1. бездеен, недействуващ
2. юр. недействителен, без (законна) сила
3. неефикасен

inopportune [in'ɔpətju:n]
a ненавременен, несвоевременен, неуместен, неподходящ

inopportunely a несвоевременно, ненавременно

inordinate [i'nɔ:dinət]
1. прекомерен, чрезмерен, прекален
2. нередовен, безреден, разхвърлян
to keep INORDINATE hours връщам се/лягам си нередовно/по най-различно време

inordinately a прекомерно

inorganic [,inɔ:'gænik]
1. хим. неорганичен
2. външен, чужд, несвързан органически с цялото, които не е резултат на естествено развитие

inosculate [i'nɔskjuleit]
1. v биол. съединявам (се), сраствам (се)
2. преплитам (се), съединявам (се)

in-patient ['in,peiʃnt]
n стационарен/хоспитализиран болен

inpouring ['in,pɔ:riŋ]
I. n нахлуване, нахълтване (и прен.)
an unceasing INPOURING of riches непрекъснат поток от богатства
II. a нахълтващ, нахлуващ
INPOURING passengers пътници, пристигащи на тълпи, наплив от пътници

input ['input]
1. тех. въвеждане, влагане (на енергия и пр.), ел. вход
2. ел. номинална инсталационна мощност, количество вложена/погълната енергия
3. рад. входна верига
4. електр. входяща информация
5. шотл. принос, сътрудничество
6. attr входен (за устройство)

inquest ['inkwest]
1. дознание, следствие, дирене
coroner's INQUEST разследване на/следствие за причините на смъртта
2. съд
the Last/Great INQUEST рел. Страшният съд

inquietude [in'kwaiətju:d]
1. безпокойство, тревога
2. възбуждение, възбуда

inquire [in'kwaiə]
1. запитвам, разпитвам, интересувам се (about)
to INQUIRE the way of someone запитвам някого да ми покаже пътя
INQUIRE within справки (надпис над врата, гише и пр.)
2. събирам сведения, изследвам, разузнавам
to INQUIRE into a crime разследвам престъпление
3. осведомявам се, искам да yзнaя (about/after something)
to INQUIRE after someone осведомявам се/питам как е някой
to INQUIRE for something поисквам нещо, питам дали имат някаква стока
to INQUIRE for someone искам да видя някого

inquiring [in'kwaiəriŋ]
1. изпитателен, въпросителен
2. любознателен (за ум)

inquiringly a запитващо, подпитващо

inquiry [iri'kwaiəri]
1. разпитване, събиране на сведения, (искане на) справка
2. юр. разследване, следствие
to make inquiries разследвам
to set up/institute an INQUIRY започвам/назначавам следствие
3. изследване, проучване

inquisition [,inkwi'ziʃn]
1. разпит (ване), разследване, юр. следствие, анкета
2. the INQUISITION ист. инквизицията
3. прен. инквизиция, мъчение

inquisitional [,inkwi'ziʃənl]
1. юр. следствен
2. ист. инквизиционен
3. прен. инквизиторски
4. изследователски

inquisitive [in'kwizətiv]
1. любознателен
2. (нахално/досадно) любопитен

inquisitor [in'kwizitə]
1. ист. инквизитор, прен. мъчител
2. следовател
3. изследовател

inquisitorial [in,kwizi'tɔ:riəl]
1. ист. инквизиторски, инквизиционен
2. нахално/досадно любопитен

inroad ['inroud]
1. набег, нашествие, нападение, нахлуване
2. прен. посегателство
to make INROADs upon someone's time заемам/отнемам времето на някого
to make INROADs upon one's capital начевам капитала си

inrush ['inrʌʃ]
1. напор (на нахлуваща вода)
2. нашествие, нападение, нахлуване (на войски и пр.), наплив (на купувачи, посетители и пр.)

insalubrious [,insə'lu:briəs]
a нездрав, нездравословен, нехигиеничен, вреден за здравето

insalubrity [,insə'lu:briti]
n нездравословност, нехигиеничност, вредност

insalutary [in'sæljutəri]
a вреден

insane [in'sein]
I. 1. душевноболен, ненормален, умопобъркан, луд
2. прен. безумен, луд
II. n събир. the INSANE лудите, душевноболните

insanely a ненормално

insanitary [in'sænitəri]
a нехигиеничен, нездравословен

insanitation [in,sæni'teiʃn]
n липса на хигиена, нездравословни/нехигиенични условия

insanity [in'sæniti]
1. душевна болеет, лудост, умопомрачение, ненормалност
2. юр. невменяемост
3. прен. глупост, безумие

insatiability [in,seiʃjə'biliti]
n ненаситност, неутолимост

insatiable [in'seiʃjəbl]
a ненаситен, неутолим (of)

insatiate [im'seiʃiət]
a ненаситен, неутолим

inscribe [in'skraib]
1. надписвам, вписвам (в списък и пр.)
пиша (in, on)
2. врязвам, изрязвам (надпис)
to INSCRIBE a tomb with a name изрязвам име върху надгробна плоча
3. посвещавам (книга и пр.)
4. геом. вписвам (фигура)
5. вписвам, регистрирам
6. фин. регистрирам имената на купувачите (на акции и пр.)

inscription [in'skripʃn]
1. надпис
2. кратко посвещение
3. вписване, регистриране (на ценни книжа)

inscriptional [in'skripʃənl]
a направен във вид на надпис

inscriptive [in'skriptiv]
a направен във вид на надпис

inscrutability [in,skru:tə'biliti]
n неразгадаемост, неразбираемост, загадъчност

inscrutable [in'skru:təbl]
a неразгадаем, загадъчен, неразбираем
INSCRUTABLE face непроницаемо лице
INSCRUTABLE smile загадъчна усмивка

inscrutableness n неразгадаемост

inscrutably a неразгадаемо

insect ['insekt]
1. зоол. насекомо, инсект
2. прен., разг. нищожество

insecticide [in'sektisaid]
n средство за унищожаване на вредни насекоми, инсектицид

insectivore [in'sektivɔ:]
n зоол., бот. насекомоядно животно/растение

insectivorous [,insek'tivərəs]
a зоол., бот. насекомояден

insectology [,insek'tɔlədʒi]
n ентомология

insect-powder n прах против насекоми

insecure [,insi'kjuə]
1. несигурен, опасен, рискован
2. нестабилен (и прен.), нездраво прикрепен (за панта), неиздръжлив, нездрав (за лед, почва и пр.)
3. неуверен, неустойчив

insecurely [,insi'kjuəli]
adv нездраво

insecurity [,insi'kjuəriti]
1. несигурност
2. рисковано/опасно положение

inseminate [in'semineit]
1. сея, садя
всаждам (with)
2. оплождам, осеменявагм

insemination [in,semi'neiʃn]
1. сеене, садене
2. оплождане, осеменяване (на добитък)

insensate [in'senseit]
1. безчувствен, неодушевен, безжизнен
2. неразумен, безсмислен, безразсъден
3. безчувствен, неотзивчив
4. ряд. в безсъзнание, загубил съзнание

insensibility [in,sensə'biliti]
1. безчувственост, нечувствителност
2. безсъзнание, припадък
3. безчувственост, неотзивчивост, безразличие, апатия
4. невъзприемчивост

insensible [in'sensibl]
1. нечувствителен, безчувствен, неодушевен
2. загубил съзнание, в несвяст
3. неотзивчив, безразличен, равнодушен, несъзнаващ (опасност и пр.)
INSENSIBLE to pity безжалостен
4. незабележим (за движение, промяна и пр.), постепенен, незначителен
5. невъзприемчив

insensibly [in'sensəbli]
adv незабележимо, постепенно, малко по малко

insensitive [in'sensətiv]
a нечувствителен, безчувствен

insensitiveness n нечувствителност

insentient [in'senʃjənt]
a безчувствен, неодушевен

inseparability [in,sepərə'biliti]
n неразделимост

inseparable [in'sepərəbl]
I. 1. неразделен, неразделим
2. грам. не съществуващ катоотделна дума (за ня-, кои представки)
II. n рl неразделни другари

inseparably a неразделимо

insert [in'sə:t]
I. 1. вмъквам, втиквам, пъхвам, мушвам, вставям (in, into)
2. помествам (във вестник)
3. ел. включвам, въвеждам
4. поставям (космически кораб) в орбита
II. n тех. втулка, подложка

insertion [in'sə:ʃn]
1. вмъкване, втикване, включване
2. тех. втулка, подложка, вътрешна поставка
3. прибавка, притурка (към ръкопис и пр.)
4. обявление, обява (във вестник)
5. анат., бот. място/начин на съединение (на мускул с кост, на лист със стъбло)

in-service training ['insə:vis,tremiŋ]
n спецкурс без откъсване от работа

inset ['inset]
I. 1. прилив
2. вмъкване, прибавка, вмъкнато парче (в рокля и пр.), печ. малка фигура/диаграма, поместена в друга по-голяма
3. Притурка (на книга), анекс
II. v (inset) вмъквам, допълвам, прибавям

inseverable [in'sevərəbl]
a неразделим, неразединим, неразривен

inshore ['inʃɔ:]
I. adv близо до брега, (по направление) към брега
II. a крайбрежен (за риболов и пр.), каботажен
INSHORE wind вятър, духащ от морето към сушата

inshrine [in'ʃrain]
v пазя свято, поставям в олтар

inside [,in'said]
I. 1. вътрешна част, вътрешност, опако (на дреха и пр.)
to turn INSIDE out обръщам наопаки
2. вътрешна страна (на завой на път, река и пр.)
3. средна част (на игрище, седмица и пр.)
4. ам. изгодно/благоприятно положение
5. разг., често р1 вътрешности (стомах, черва)
6. прен. душа, същина
7. пътник в автобус и пр. (който не е на горния етаж)
8. сп. страничен нападател, полузащитник
9. поверителни сведения
to know something INSIDE out разг. знам нещо по вода
to get on the INSIDE ам. влизам в течение/хода на работата, научавам/проучвам всички подробности, ставам вътрешен човек
II. 1. вътрешен (и прен.)
INSIDE track сп. вътрешната страна на пистата, прен. преимущество, облага
on the INSIDE track прен. в изгодно положение
INSIDE job разг. вътрешна работа (за кражба, злоупотреба и пр.)
2. таен, секретен, посветен в тайна и пр., доверен
the INSIDE ring посветените/вътрешните хора
INSIDE joke in-joke
to speak with INSIDE knowledge казвам нещо, което знам от сигурен източник
III. 1. вътре, отвътре
2. разг. в затвора
3. по характер/природа
to be INSIDE on a matter ам. разг. посветен съм в (същността на) някоя работа, облагодетелствуван съм
IV. 1. (вътре) в
2. вътре в, за по-малко от (за време)
INSIDE an hour за по-малко от час
INSIDE of a week разг. за по-малко от една седмица

insider [,in'saidə]
1. член на общество/организация, вътрешен човек
2. посветен/вътрешен човек (в работа, тайна и пр.), добре осведомен човек
3. разг. облагодетелствуван човек

insidious [in'sidiəs]
1. хитър, коварен, лукав
2. ам. вреден и примамлив (за наркотик)
3. скрит, дебнещ
the INSIDIOUS approach of age неусетното приближаване на старостта
INSIDIOUS disease скрита/коварна болест

insidiously a хитро, коварно

insidiousness INSI DIOUSNESSДковарство

insight ['insait]
1. проницателност, проникновение, прозрение, вникване (into)
to gain an INSIGHT into прониквам в същината на
to gain an INSIGHT into someone's character вниквам в душата на някого
2. интуиция, шесто чувство
3. псих. самопознание

insignia [in'signiə]
1. n pl лат. отличителни знаци/белези
2. емблема, символ, значка

insignificance [,insig'nifikəns]
1. незначителност, маловажност, нищожност
2. безсъдържателност

insignificancy [,insig'nifikənsi]
вж. insignificance

insignificant [,insig'nifikənt]
1. a . незначителен, маловажен, дребен, нищожен, 2, безсъдържателен

insignificantly a незначително

insincere [,insin'siə]
a неискрен, неоткровен, лицемерен, фалшив

insincerely a неискрено

insincerity [,insin'serəti]
1. неискреност, неоткровеност, лицемерие, фалш
2. неискрени дела/думи

insinuate [in'sinjueit]
1. намеквам, правя алюзия/намек, инсинуирам
2. промъквам, вмъквам тайно/незабелязано
3. прен. reft прокрадвам се, промъквам се
to INSINUATE oneself into someone's favour постепенно спечелвам нечие благоволение

insinuating [in'sinjueitiŋ]
1. който намеква/прави намек/алюзия, пораждащ съмнения/недоверие
2. проникващ, вмъкващ се
3. който се подмазва/докарва

insinuatingly a хитро, с подмилкване

insinuation [in,sinju'eiʃn]
1. инсинуация, намек, алюзия
2. вмъкване, проникване
3. подмазване

insipid [in'sipid]
1. a . безвкусен, блудкав
2. прен. скучен, безинтересен, безцветен, вял
INSIPID beauty безизразна/кукленска хубост

insipidity [,insi'piditi]
1. безвкусие, блудкавост
2. прен. вялост, безцветност, скука

insipidly a блудкаво

insipidness n блудкавост

insist [in'sist]
1. настоявам, наблягам, подчертавам (on, upon), твърдя настойчиво, заявявам/декларирам твърдо
2. искам/изисквам настойчиво
to INSIST on one's rights защищавам правата си, държа/настоявам на правата си
I INSIST on his being present/that he should be present държа непременно той да присъствува

insistence [in'sistəns]
1. n. настойчивост
2. изискване
his INSISTENCE on strict discipline is justified той с право държи толкова на строго подчинение

insistency [in'sistənsi]
вж. insistence

insistent [in'sistənt]
a настоятелен, настойчив, упорит, твърд

insistently a настойчиво

insnare вж. ensnare

insobriety [,insou'braiəti]
1. нетрезвеност, пиянство
2. неуравновесеност, неумереност

insofar ['insɔ'fa:]
adv INSOFAR as дотолкова доколкото, до такава стелен

insolate [in'souleit]
v мед. излагам на слънце, облъчвам, (със слънчеви лъчи), лекувам чрез излагане на слънце

insolation [insou'leiʃn]
1. n мед. излагане на слънчево облъчване, инсолация
2. слънчасване, слънчев удар

insole ['insoul]
1. вътрешна подметка, табан хастар
2. стелка, подложка в обуща

insolence ['insələns]
n нахалство, безочливост, наглост, дързост, арогантност

insolent ['insələnt]
a нахален, безочлив, нагъл, дързък, арогантен

insolently a нахално, безочливо, нагло

insolubility [in,səlju'biliti]
1. неразтворимост
2. неразрешимост (на задача и пр.)

insoluble [in'sɔljubl]
1. неразтворим
2. неразрешим, нерешим (за задача и пр.)

insolubleness n-неразтворимост-неразрешимост (на задача)

insolubly a неразтворимо. неразрешимо

insolvable [in'sɔlvəbl]
a неразрешим

insolvency [in'sɔlvənsi]
n юр. несъстоятелност, неплатежоспособност, банкрут, фалит

insolvent [in'sɔlvənt]
I. юр. a несъстоятелен, банкрутирал, фалирал
II. n несъстоятелен/фалирал/банкрутирал човек, неплатежоспособен длъжник

insomnia [in'sɔmniə]
n мед. безсъние

insomniac [in'sɔmniæk]
n мед, страдащ от безсъние

insomuch [,insou'mʌtʃ]
adv INSOMUCH as толкова, дотолкова, до такава стелен

insouciance [in'su:sjəns]
n безгрижие, незаинтересованост, нехайство

inspan [in'spæn]
v (-nn-) юж. -афр. впрягам, запрягам

inspect [in'spekt]
1. преглеждам, разглеждам внимателно, разследвам, проучвам, изследвам
2. наблюдавам, надзиравам
3. инспектирам, ревизирам, правя преглед
INSPECTing officer инспектор

inspection [in'spekʃn]
1. преглеждане, инспектиране, проучване, ревизиране, инспекция, преглед, контрол, проверка, ревизия, надзор
on close/closer INSPECTION при по-внимателно/обстойно разглеждане
2. преглед, контрола
INSPECTION hole контролно отверстие, отвор за наблюдение
3. приемане
INSPECTION board приемателна комисия (за стоки, съоръжения и пр.)
INSPECTION certificate удостоверение за техническо приемане, приемателен протокол

inspector [in'spektə]
1. инспектор, ревизор, контролъор
ticket-INSPECTOR контролъор по влакове, трамваи и пр
2. надзирател, заместник-началникв полицията, ам. надзирател при изборен пункт

inspectoral a ревизионен

inspectorate [in'spektərət]
1. инспекция (служба контролъори)
2. инспекционен район
3. инспекторска длъжност (и inspectorship)

inspectorial [,inspek'tɔ:riəl]
a инспекторски, ревизионен, контролен

inspectorship [in'spektəʃip]
вж. inspectorate

inspectress [in'spektris]
ж. р. от inspector

inspiration [,inspi'reiʃn]
1. вдишване, вдъхване
2. вдъхновение, просветление, импулс
to draw one's INSPIRATION from вдъхновявам се от
3. разг. блестяща идея/хрумване
to have a sudden INSPIRATION разг. хрумва ми
4. подбуда, внушение, божествено вдъхновение (на авторите на Библията)
5. източник на вдъхновение

inspirational [,inspi'reiʃənl]
a вдъхновителен

inspirationism [,inspi'reiʃənizm]
n рел. вяра в божественото вдъхновение, ръководило съставителите на Библията

inspirator ['inspireitə]
1. ост. вдъхновител
2. тех. инжектор
3. респиратор, дихател

inspire [in'spaiə]
1. вдишвам, вдъхвам
2. внушавам, вселявам (чувство и пр.)
to INSPIRE hope in someone, to INSPIRE someone with hope вдъхвам надежда на някого
to INSPIRE someone to do something внушавам някому да направи нещо
3. въодушевявам. вдъхновявам, окуражавам, насърчавам, подтиквам
INSPIREd by belief in окрилян от вяра в
4. инспирирам, внушавам тайно

inspired [in'spaiəd]
1. вдъхновен
2. подтикнат от божествено вдъхновение/внушение
3. инспириран
INSPIRED article статия, написана по внушение на друго лице, инспирирана статия

inspirit [in'spirit]
1. вдъхвам живот на, одушевявам
2. прен. вдъхвам кураж, ободрявам, въодушевявам

inspiriting a насърчителен

inspissate [in'spiseit]
v книж. сгъстявам (се)
INSPISSATEd gloom поет. непрогледен/непроницаем мрак/тъмнина

instability [,instə'biliti]
1. неустойчивост, нестабилност
2. прен. непостоянство, несигурност

install [in'stɔ:l]
1. въвеждам официално (в длъжност и пр.) (in)
2. настанявам, нагласявам, разполагам (удобно, напр. в кресло)
3. тех. инсталирам, монтирам

installation [,instə'leiʃn]
1. въвеждане (в длъжност), въдворяване
2. настаняване, разполагане
3. тех. инсталиране, монтаж, сглобяване
4. тех. инсталация, съоръжение, уредба, монтажни уреди и принадлежности

installations n съоръжения

installment [in'stɔ:lmənt]
1. вноска, частично плащане, рата
to pay in INSTALLMENTs плащам на части
on the INSTALLMENT plan на изплащане
2. част от нещо (напр. подлистник), свезка (от книга), пратка (на поръчани стоки)

instalment n вноска, свезка, част
on the INSTALMENT plan на изплащане

instance ['instəns]
I. 1. пример, отделен случай, илюстрация
for INSTANCE например
in this INSTANCE в този/такъв случай
2. искане, настояване, внушение
at the INSTANCE of по искане на
3. юр. инстанция
in the first INSTANCE найнапред, първо, на първо място
in the last INSTANCE в края на краищата, накрая
II. 1. привеждам за/като пример, давам за пример
2. служа за/като пример

instancy ['instənsi]
1. настоятелност, неотложност, спешност, належаща нужда, необходимост
2. непосредственост (по време)

instant ['instənt]
I. 1. незабавен, неотложен, моментален, непосредствен, мигновен
2. спешен
INSTANT need of въпиюща нужда от
3. който се приготвя лесно/бързо (за храна), разтворим (за кафе)
4. настоящ, за който става дума (за постъпка, престъпление и пр.)
5. търг. от текущия месец
on the 13th INSTANT (съкр. inst.) на 13 т. м
II. 1. миг, момент
in an INSTANT в миг, ей сега
on the INSTANT веднага, незабавно, моментално, на минутата, на часа
the INSTANT you call веднага щом ме повикате
2. текущият месец

instantaneous [,instən'teinjəs]
a мигновен, моментален, незабавен

instantaneously a мигновено, моментално

instantaneousness n мигновеност, моменталност

instanter [in'stæntə]
adv разг. незабавно, моментално, веднага

instantly ['instəntli]
1. мигновено, моментално, незабавно, веднага, в момента, на часа
2. спешно

instant replay [,instənt'ri:plei]
n телев. възпроизвеждане на видеозапис (на минал момент oт футболен мач и пр.)

instate [in'steit]
v въвеждам официално (в длъжност и пр.)

instauration [,instɔ:'reiʃn]
n възстановяване, реставриране, подновяване

instead [in'sted]
adv вместо (това), в замяна
if he can't come, take me INSTEAD ако той не може да дойде, вземи мен вместо него/на негово място
the water's not good, so I'm drinking beer INSTEAD водата е лоша/не струва, затова (вместо вода) пия бира
don't cry, laugh INSTEAD! не плачи, ами се смей!

instead of [in'stedəv]
prep вместо
INSTEAD OF this вместо това
INSTEAD OF going вместо да отида

instep ['instep]
1. анат. (горна) извивка находилото
2. предница на обувка/чорап

instigate ['instigeit]
1. подбуждам, подстрекавам (to)
2. предизвиквам, провокирам, раздухвам (недоволство)

instigation [,insti'geiʃn]
n подстрекателство
at/by the INSTIGATION of подбуден/подучен от

instigator ['instigeitə]
n подстрекател, подбудител

instill [in'stil]
1. вливам на капки (into)
2. мед. вкарвам капка по капка
2. внедрявам, насаждам, внушавам, втълпявам (in)

instillation [,insti'leiʃn]
1. вливане (капка по капка) (и мед.)
2. внушаване, втълпяване

instinct ['instiŋkt]
I. 1. инстинкт
by/from INSTINCT по инстинкт, инстинктивно
to act on INSTINCT действувам по инстинкт
2. интуиция
to have an INSTINCT for/for doing имам вродено чувство за/да правя.
II. a predic пълен, изпълнен (с живот, красота и пр.)
picture INSTINCT with life картина, пълна с живот
face INSTINCT with benevolence лице, излъчващо доброта

instinctive [in'stiŋktiv]
a инстинктивен, спонтанен, несъзнателен

instinctively a инстинктивно

institute ['institju:t]
I. 1. (сграда на) институт/учреждение, организация
2. aм. кратък курс, серия/цикъл лекции
3. юр. основи на правото, установени принципи/закони
II. 1. учредявам, основавам, устгбювявам, въвеждам
newly INSTITUTEd office новосъздадена служба
2. поставям в действие, започвам (и съдебно дело)
3. назначавам (на служба) (to, into)

institution [,insti'tju:ʃn]
1. учредяване, основаване, установяване
2. започване, назначаване (на разследване и пр.)
3. институт, учреждение, заведение (и учебно)
4. институция, обичай, отдавна установен закон/система
5. разг. нещо установено/общоизвестно, всеизвестна личност/фигура
6. църк. ръкополагане (на свещеник)

institutional [,insti'tju:ʃənl]
a институтски, свързан с/зависим от институт/учреждение/организация (особ. благотворителна)
old people in need of INSTITUTIONAL care стари хора, който трябва да се настанят в старчески дом

institutionalism [,insti'tju:ʃnəlizm]
1. система на учредяване на организации/институти
2. строго придържане към установеното

institutionalize [,insti'tju:ʃnəlaiz]
1. създавам/основавам институт
2. разг. настанявам в лечебно и пр. заведение (за душевноболни)
3. шаблонизирам

institutor ['institju:tə]
1. основател, основоположник, учредител
2. църк. лице с власт да назначава духовиици

instruct [in'strʌkt]
1. обучавам, уча
инструктирам (in)
2. информирам, уведомявам, съобщавам на
3. давам указания, нареждам. заповядвам
to be INSTRUCTed by имам нареждане от
4. юр. давам материали/инструкции на (адвокат)

instruction [in'strʌkʃn]
1. обучение, обучаване
2. указание, поръчение, инструктаж
рl наставления, директиви, инструкции, предписания
book of standing INSTRUCTIONs правилник, устав
3. pl юр. обяснения, факти, инструкции, указания, давани от съдията на съдебните заседатели
4. изч. тех. команда

instructional [in'strʌkʃənl]
a с учебна цел
INSTRUCTIONAL film научен/документален филм

instructive [in'strʌktiv]
1. инструктивен
2. поучителен, назидателен

instructor [in'strʌktə]
1. инструктор, ръководител, учител
2. ам. университетски преподавател/лектор

instructress [in'strʌktris]
ж. р. от instructor

instrument ['instrumənt]
I. 1. инструмент (и муз.), оръдие, сечиво, инструмент, уред, прибор, апарат
INSTRUMENT board тех. разпределителна/приборна драка
INSTRUMENT panel пулт за управление
INSTRUMENT flying ав. сляпо летене
2. прен. оръдие, средство, разг. маша
to be the INSTRUMENT of someone's death причина съм за смъртта ка някого
3. юр. документ, акт, грамота
ratification INSTRUMENTs ратификационни документи
II. 1. осъществявам (на практика), провеждам
2. муз. оркестрирам, инструментирам

instrumental [,instru'mentl]
I. 1. инструментален
INSTRUMENTAL error грешка на уред
INSTRUMENTAL landing ав. сляпо кацане
INSTRUMENTAL performer муз. инструменталист
2. служещ като средство/оръдие (за нещо)
способствуващ (in)
he was INSTRUMENTAL in getting me appointed той ломогна за назначаването ми
3. грам. творителен (за падеж)
II. n грам. (дума/конструкция в) творителен падеж

instrumentalist [.instru'rnentalist]
n муз. инструменталист

instrumentality [,instrumen'tæliti]
n средство, начин, способ, съдействие, сътрудничество
by the INSTRUMENTALITY of с помощта на, посредством

instrumentally [,instru'mentəli]
adv с/като инструмент, инструментално

instrumentation [,instrumen'teiʃn]
1. тех. контролноизмервателни уреди
2. оборудване с/употреба на научни, хирургически и пр. прецизни инструменти, оборудване
3. муз. инструментация, оркестровка
4. instrumentality

insubordinate [,insə'bɔ:dinət]
I. a непокорен, недисциплиниран, непослушен
II. n непокорен човек

insubordination ['insə,bɔ:'neiʃn]
n непокорство, неподчинение, непослушание

insubstantial [,insəb'stænʃl]
1. невеществен, поет. нереален, илюзорен, въображаем
2. несъществен, маловажен, неоснователен

insufferable [in'sʌfərəbl]
a непоносим, нетърпим

insufficiency [,insə'fiʃnsi]
1. недостиг, недостатъчност, недоимък, оскъдица
2. ам. неадекватност, некомпетентност, слабост, слаби страни

insufficient [,insə'fiʃnt]
1. недостатъчен, оскъден
2. непълен, несъответствуващ, неадекватен, неудовлетворителен, незадоволителен

insufflate ['insʌfleit]
1. мед. вдухвам, инсуфлирам (въздух, газ, прах в телесни празнини)
2. духвам (прах на повърхност), пръскам (помещение с инсектицид)

insufflation [,insə'fleiʃn]
1. мед. инсуфлация
2. вдухване, вкарване на въздух, пара и пр

insufflator ['insəfleitə]
1. мед. инсуфлатор
2. тех. инжектор за вкарване на въздух под налягане

insular ['insjulə]
I. 1. островен
2. отделен, изолиран
3. свойствен на островитянин
4. прен. тесногръд, нетолерантен, назадничав, ограничен, консервативен, с предразсъдъци
II. n островитянин

insularism ['insjulərizm]
n прен. тесногръдство, нетолерантност, назадничавост, ограниченост, предразсъдъци

insularity [,insju'læriti]
1. островно положение
2. изолираност
3. прен. тесногръдство, консерватизъм

insulate ['insjuleit]
1. отделям, изолирам (from)
to INSULATE children from harmful influences предпазвам деца от вредни влияния
2. тех. изолирам (топлина, звук) (against, with something)

insulating ['insjuleitiŋ]
a тех. изолационеи, изолиращ
INSULATING tape изолирбанд, изолационна лента

insulation [,insju'leiʃn]
1. n тех. изолация
2. изолационен материал
3. изолиране

insulator ['insjuleitə]
1. n ел. изолатор
2. изолационен материал

insulin ['insjulin]
n фарм. инсулин

insult ['insʌlt]
I. n обида, оскърбление, афронт
to add INSULT to injury не само че напакостявам, но и обиждам на всичко отгоре
II. 1. оскърбявам, обиждам
2. ост. нападам, атакувам

insultingly a обидно, оскърбително

insuperability [in,sju:pərə'biliti]
n непреодолимост

insuperable [in'sju:pərəbl]
a непреодолим

insupportable [,insə'pɔ:təbl]
a непоносим, нетърпим

insupportably a нетърпимо, непоносимо

insurable [in'ʃuərəbl]
a който може да се застрахова, подлежащ на осигуряване

insurance [in'ʃuərəns]
1. застраховка, осигуровка
to take out/effect an INSURANCE застраховам се
all-risk INSURANCE policy обща застрахователна полица
2. застрахователна премия, застраховка
3. застрахователна полица (и INSURANCE policy)

insurant [in'ʃuərənt]
n юр. осигурен/застрахован човек

insure [in'ʃuə]
1. застраховам (се), правя застраховка
2. осигурявам, обезпечавам, гарантирам

insurer [in'ʃuərə]
1. застраховател, застрахователен агент, осигурител
2. застрахователно дружество

insurgence [in'sə:dʒəns]
n въстание, бунт, метеж

insurgency [in'sə:dʒənsi]
n въставане, бунтарство

insurgent [in'sə:dʒənt]
I. 1. който въстава
2. въстанически, бунтовнически, метежен
II. 1. бунтовник, въстаник, метежник
2. ам. пол. член на отцепническо крило

insurmountable [,insə:'mauntəbl]
a непреодолим

insurmountably a неопределимо

insurrection [,insə'rekʃn]
1. въстание
to rise in INSURRECTION въставам, вдигам въстание
2. бунт, метеж

insurrectional [,insə'rekʃənl]
1. въстанически, бунтовнически
2. бунтовен, метежен

insurrectionist [,insə'rekʃənist]
n въстаник, бунтовник, метежник

insusceptibility ['insə,septə'biliti]
1. нечувствителност, безчувственост, равнодушие
2. неподатливост, невъзприемчивост

insusceptible [,insə'septibl]
1. нечувствителен, безчувствен (of, to)
2. неподатлив, невъзприемчив
INSUSCEPTIBLE of medical treatment който не се поддава на лечение

intact [in'tækt]
a непокътнат, цялостен, незасегнат, цял, пълен

intaglio [in'ta:liou]
I. 1. инталия, гравировка (резба върху метал, скъпоценен камък)
2. печ. дълбок лечат (и INTAGLIO printing)
3. гема, скъпоценен камък с резба
II. v ит. врязвам, гравирам

intake ['inteik]
1. вземане, поемане. поглъщане
caloricINTAKE консумирани калории
2. тех. (в) смукване, приемно устройство, входен канал, течност/газ, всмукан с помпа
3. мин. вентилационна изработка
4. метал. леяк
5. разработен участък, пресушено блатов
6. свивка (при плетене)
7. воен. набор
8. група нови членове (в организация), група нови ученици (в училище)
9. шотл. измамник

intangibility [in,tændʒə'biliti]
n неосезаемост, недосегаемост, недостижимост

intangible [in'tændʒəbl]
1. неосезаем, недосегаем, недостижим
2. прен. неуловим, непостижим, неясен, неопределен
INTANGIBLE arguments мъгляви/неясни доводи
INTANGIBLE assets търг. нематериални ценности
INTANGIBLE property юр. невеществена собственост

intarsio [in'ta:siou]
n (pl-sia) um. интарзия, инкрустация върху дърво

integer ['intidʒə]
1. (нещо) цяло
2. мат. цяло число

integral ['intigrəl,in'tegrəl]
I. 1. съществен, неразделен, неделим (за част)
2. пълен, цялостен, цял
3. мат. интегрален
4. изготвен/изработен от едно цяло, монолитен
II. n мат. интеграл

integrality [,inti'græliti]
1. същественост
2. цялост, цялостност, пълнота

integrally a интегрално

integrand ['intigrænd]
n мат. подинтегрален израз, израз за интегриране

integrant n неразделна част от цяло, обединяващ

integrate ['intigreit]
I. 1. сложен, съставен
2. цял, цялостен, пълен
II. 1. обединявам в/съставям цяло
2. пол. осъществявам расова интеграция, премахвам расова сегрегация
3. изграждам (цялостна, хармонична личност), придавам окончателен/завършен вид на (план)
4. определям средната стойност/общата сума
5. мат. интегрирам

integrated ['intigreitid]
1. на равни начала, без дискриминация
INTEGRATED school училище за деца от различии раси/религии и пр
2. добре построен (за фабула на книга и пр.), хармоничен (за личност)
3. цялостен, интегриран (за стопанство и пр.)

integration [,inti'greiʃn]
1. обединяване (в едно цяло), съчетаване, съединяване, сглобяване, икон. интеграция
2. расова интеграция
3. мат. интегриране

integrity [in'tegriti]
1. интегритет, цялостност, целокупност, непокътнатост
in its INTEGRITY изцяло, в неговата цялост, нацяло
2. честност, почтеност
man of INTEGRITY честен/почтен човек

integument [in'tegjumənt]
n биол. външна обвивка, покривка, кожа, кора, ципа, черупка и пр

integumentary [in,tægju'mentəri]
a покривен, обвивен

intellect ['intəlekt]
1. интелект, ум, разсъдък, умствени способности
man of INTELLECT умен/интелигентен човек
2. събир. интелигенцията
the INTELLECT (s) of the age големите умове на епохата

intellection [intə'lekʃn]
n псих. умствена дейност/работа, мисъл

intellective [,intə'lektiv]
a псих. умствен, мисловен

intellectual [,intə'lektjuəl]
I. 1. интелектуален, умствен, мисловен
2. мислещ
II. 1. интелектуалец, интелигент
2. pl. интелигенция

intellectualism [,intə'lektjuəlizm]
n фил. интелектуализъм

intellectuality ['intə,lektju'æliti]
n интелектуалност

intellectualize [,intə'lektjuəlaiz]
1. придавам интелектуален характер на
2. разсъждавам, умувам, пиша/говоря разсъдъчно

intellectually a умствено, интелектуално

intelligence [in'telidʒəns]
1. ум, разум, разсъдък, интелект
INTELLIGENCE teat тест за интелигентност
2. интелигентност. схватливост, бързо разбирапе
to exchange a look of INTELLIGENCE разбирам се с някого с поглед
3. сведения, информация, новина
to give/receive INTELLIGENCE давам/получавам сведения
latest INTELLIGENCE последни новини
INTELLIGENCE office информационно бюро
4. разузнаване
INTELLIGENCE department/bureau разузнавателен отдел
INTELLIGENCE Service Интелиджънс Сървис, английската разузнавателна служба
INTELLIGENCE officer началник на разузнавателен отдел
5. разумно същество

intelligence quotient [in'telidʒəns,kwouʃənt]
n псих. съкр. I. Q. коефициент на интелигентност

intelligencer [in'telidʒənsə]
1. информатор, осведомител
2. разузнавач, таен агент, шпионин

intelligent [in'telidʒənt]
1. умен, разумен
2. интелигентен, схватлив
3. понятен, смислен, разбираем
4. осведомен, сведующ

intelligently a умно, интелигентно, смислено

intelligentsia [in,teli'dʒentsia]
n рус. интелигенция

intelligibility [in,telidʒə'biliti]
n понятност, разбираемост

intelligible [in'telidʒibl]
a понятен, разбираем, смислен

intelligibly a разбираемо

intemperance [in'tempərəns]
1. неумереност, несдържаност, невъздържаност, ексцес
2. невъздържане (към алкохол), пиянство

intemperate [in'tempərit]
1. неумерен, несдържан, невъздържан
to be INTEMPERATE in one's speech не си меря приказки
INTEMPERATE zeal прекалено усърдие
2. склонен към пиянство

intemperately a невъздържано, неумерено

intend [in'tend]
1. възнамерявам, имам намерение, планирам, предвиждам, имам предвид
what do you INTEND doing/to do? какво смятате да правите? we INTENDed no harm не сме го направили с лоши намерения
was that INTENDed? нарочно ли го направихте
2. в съчет. с perf inf означава неосъществено намерение
I INTENDed to have gone готвех се/мислех да ида
3. предназначавам, определям
this remark is INTENDed for you тази забележка се отнася за тебе
4. знача, означавам, подразбирам
what exactly do you INTEND by this word? какво точно искаш да кажеш с тази дума? I INTEND to be obeyed държа да ми се подчинявате, няма да допусна неподчинение
this portrait is INTENDed for me ирон. този портрет уж изобразява мен, този портрет претендира да изобразява мен

intendant [in'tendənt]
1. ост. управител, началник
2. фр. ист. губернатор (на провинция)

intended [in'tendid]
I. 1. желан, очакван (за резултат)
2. проектиран, замислен, планиран
II. n разг. избраник, избраница, годеник, годеница

intense [in'tens]
1. силен, ослепителен, прекомерен, краен
INTENSE blue наситено синъо
2. интензивен, напрегнат
3. ревностен, горещ, емоционален, прочувствен, дълбок (за омраза), разг. екзалтиран

intensely [in'tensli]
adv силно, крайно, дълбоко

intenseness n сила, напрежение

intensification [in,tensifi'keiʃn]
n усилване, засилване, интензификация

intensifier [in'tensifaiə]
1. усилвател (и фот.)
2. тех. мултипликатор

intensify [in'tensifai]
1. усилвам (се), засилвам (се), правя интензивен
2. напрягам

intension [in'tenʃn]
n напрежение, усилие, интензивност, напрегнатост, сила

intensity [in'tensiti]
1. интензивност, напрегнатост, сила, енергия, напън
2. яркост, наситеност, гъстота, дълбочина
3. ел. напрежение

intensive [in'tensiv]
1. интензивен, напрегнат, усилен (за пропаганда и пр.)
INTENSIVE care мед. реанимация
2. грам. емфатичен

intensively a усилено, напрегнато

intent [in'tent]
I. 1. намерение, цел, стремеж
with malicious/felonious INTENT юр. злонамерено, умишлено
2. ост. смисъл, значение
to all INTENTs and purposes едва ли не, всъщност, в общи линии, почти изцяло/във всяко отношение, кажи-речи
II. 1. стремящ се
склонен, наклонен (on), решен
to be INTENT on doing something решил съм да направя нещо
2. изцяло отдален, предан
погълнат (on)
to be INTENT on pleasure отдал съм се на удоволствия
3. внимателен, сериозен, напрегнат, съсредоточен
INTENT gaze вторачен/втренчен поглед

intention [in'tenʃn]
1. намерение, стремеж, цел, умисъл
done without INTENTION сторено неумишлено
honourable INTENTIONs разг. сериозни намерения (за женитба)
2. смисъл, значение
to grasp someone's INTENTION схващам мисълта на някого
3. лог. понятие, идея
4. мед.
(healing by) first INTENTION първично заздравяване
(healing by) second INTENTION вторично заздравяване (на рана, гноясала преди това)

intentional [in'tenʃənl]
a умишлен, преднамерен, съзнателен, извършен с някакво намерение/цел

intentionally a умишлено

intently a внимателно, съсредоточено

inter [in'tə:]
v (-rr-) погребвам, заравям, закопавам

interact [,intər'ækt]
I. v взаимодействуваме си, влияем се взаимно
II. 1. n театр антракт, почивка, пауза
2. интермедия, интерлюдия

interaction [,intər'ækʃn]
n взаимодействие

interbreed [,intə'bri:d]
v кръстосвам (се) (за растения, животни, хора)

intercalary [,intə'kæləri]
1. вмъкнат в календара (за 29 февруари)
2. вмъкнат, прибавен, интерполиран
3. високосна (за година)

intercalate [in'tə:kəleit]
v вмъквам, вмествам (ден в календари, дума в изречение)

intercalation [in,tə:kə'leiʃn]
1. вмъкване, вместване, прибавка
2. геол. прослойка, вмъкване на чужд пласт

intercede [,intə'si:d]
v застъпвам се, ходатайствувам (with someone for someone за/в полза на някого)

intercellular [,intə'seljulə]
a биол. междуклетъчен

intercept [,intə'sept]
I. 1. преграждам, пресрещам, запречвам, закривам (гледка и пр.), преча на
2. залавям (писмо и пр.), подслушвам (телефонен разговор)
3. отсичам, отрязвам, прекъсвам (улично движение)
4. рад. заглушавам
5. отрязвам (пътя за отстъпление на някого)
6. изключвам (светлина, газ. вода)
7. мат. отсичам (отрязък)
8. воен. ав. пресрещам
II. 1. воен. откъсване
2. воен. ав. пресрещане
3. мат. отсечка, отрязък

interception [,intə'sepʃn]
1. пресичане, откъсване, отрязване
2. преграда
3. подслушване (на телефонни разговори), рад. заглушаване
4. залавяне, улавяне (на писмо, пратеник и пр.)

interceptive a пресичащ, прекъсващ

interceptor [,intə'septə]
n воен. ав. бърз изтребител

intercession [,intə'seʃn]
1. застъпничество, ходатайство
2. посредничество
3. рел. молитва

intercessor [,intə'sesə]
n застъпник, ходатай, посредник

interchange [,intə'tʃeindʒ,'intətʃeindʒ]
I. 1. размяна, смяна, обмен
INTERCHANGE station жп. гара, където става прехвърляне от един влак на друг
2. редуване, сменяне
II. 1. разменям, сменям, обменям
2. сменявам (се), правя размяна, размествам
3. редувам (се), сменявам (се)

interchangeability n заменимост

interchangeable [.intə'tʃeindʒəbl]
1. заменим, сменяем, разменяем
2. равностоен, равнозначен

interchangeably a заменимо

inter-city [,intə'siti]
a междуградски (за превозно средство и пр.)

intercollegiate [,intəkə'li:dʒiət]
a който става/се извършва между колежи/университети

intercom [,intə'kɔm]
разг. interphone

intercommunicate [,intəkə'mju:nikeit]
1. сношавам се, поддържам връзка, общувам
2. свързан съм с, сношавам се (за стая, помещение)

intercommunication ['intəkə,mju:ni'keiʃn]
1. сношение, общение
2. общуване, беседване
3. връзка, свръзка
INTERCOMMUNICATION service воен. свързочна служба

intercommunion [,intəkə'mju:njən]
1. (интимно) общуване/сношение, взаимни връзки (особ. между църкви)
2. взаимодействие

intercommunity [,intəkə'mju:nəti]
n общност, общо владение/употреба и пр

interconnect [,intəkə'nekt]
v свързвам (се), свързваме се помежду си

interconnection [,intəkə'nekʃn]
1. взаимна връзка, съединение
2. взаимно свързване (на енергийни системи)

interconnexion [,intəkə'nekʃn]
вж. interconnection

intercontinental a междуконтинентален

intercostal [,intə'kɔstl]
I. 1. анат. междуребрен
2. бот. между жилките (на листа)
II. n анат. междуребрен мускул/част/пространство

intercourse ['intəkɔ:s]
1. общение, общуване
2. връзки, отношения
3. полови сношения (и sexual INTERCOURSE)

intercrop [,intə'krɔp]
v зем. засаждам между редовете

intercross [,intə'krɔs]
1. пресичам (се), кръстосвам (се)
2. кръстосвам се (за различии породи)

intercurrent [,intə'kʌrənt]
1. a междинен, промеждутъчен (за събития и пр.)
2. мед. развиващ се успоредно, повтарящ се, интеркурентен, интеркуриращ

interdenominational ['intədi,nɔmi'neiʃənl]
a общ за/засягащ различии вероизповедания

interdepartmental ['intədi,pa:t'mentl]
a междуведомствен

interdepend [,intədi'pend]
v взаимнозависими сме

interdependence [,intədi'pendəns]
n взаимна зависимост

interdependent [,intədi'pendənt]
a взаимнозависими, зависещи един от друг

interdict [,intə'dikt]
I. 1. книж. забранявам, запрещавам, възпирам
to INTERDICT someone from doing something забранявам някому да прави нещо
2. юр. лишавам от право на ползуване, налагам възбрана на
3. воен. преграждам, пресичам
4. църк. отлъчвам
II. 1. юр. запрещение, забрана, възбрана
2. църк. отлъчване

interdiction [,intə'dikʃn]
1. юр. запрещение, забрана, възбрана
2. църк. отлъчване

interdictory [,intə'diktəri]
a запретителен и пр. (вж. interdict)

interdigital [,intə'didʒitl]
a анат. намиращ се между пръстите

interest ['intrist]
I. 1. интерес, заинтересованост, любопитство
to take/feel an INTEREST in интересувам се от
to take a fresh INTEREST in life възвръщам си интереса към живота
the INTEREST turns upon в центъра на вниманието е
something has no INTEREST for me/is of no INTEREST to me нещо не ме интересува/не представлява интерес за мен
2. изгода, (личен) интерес, преимущество, полза
3. участие (в нещо), дял (в печалба), част
to have no money INTEREST in that concern нямам вложен капитал в това предприятие
to give someone a joint INTEREST in взимам някого за съдружник в
4. важност, значение
matter of no little INTEREST твърде важна работа
5. влияние
to have INTEREST with имам влияние пред
6. кръг от хора с общи интереси/цели
the landed INTEREST земевладелците
the banking INTEREST банкерите
7. лихва, лихвен процент
to bear INTEREST at 5 per cent нося пет на сто лихва
to lend at short INTEREST давам пари под лихва за кратък срок
simple/compound INTEREST проста/сложна лихва
with INTEREST с печалба/лихва, прен. с лихва, тъпкано
II. 1. (за) интересувам, привличам вниманието на
to be INTERESTed in интересувам се от
2. заангажирам с участие в нещо, заинтересовам

interesting a интересен

interestingly a по интересен начин

interfere v намесвам (се) (in), преча, меся (се), бъркам (се)

interference n намеса, физ. интерференция, рад. смущения

interim 1. a временен, промеждутъчен
2. n промеждутък

interior 1. n вътрешност
Minister (ам. Secretary) of the INTERIOR министър на вътрешните работи
2. a вътрешен

interject a възкликвам, прекъсвам

interjection n възклицание, грам. междуметие

interlace v преплитам (се), сплитам (се)

interlocutor n събеседник

interlope v бъркам се в чужди работи

interlude n антракт, пауза между две действия, муз. интермецо

intermarry v свързвам се чрез брак (with)

intermediary 1. n бизн. посредник
2. a бизн. посреднически

intermediate 1. a среден, междинен, преходен
2. v посреднича (between)

intermediation n посредничество

intermediator n посредник

interment [in'tə:mənt]
n погребение, погребване, заравяне, закопаване

intermezzo [,intə'metsou]
1. n (pl-os, -i) um. театр. интермедия
2. муз. интермецо

interminable [in'tə:minəbl]
a безконечен, нескончаем, безкраен, вечен

interminably a безкрайно

intermingle [,intə'miŋgl]
1. смесвам (се), размесвам (се) (with)
2. общувам

intermission [,intə'miʃn]
1. прекъсване, пауза
without INTERMISSION непрекъснато
2. ам. антракт, почивка, междучасие, музика, свирена по време на антракт
3. мед. временно прекъсване, прескачане (на пулса)

intermit [,intə'mit]
v (-tt-) спирам временно, прекъсвам/преставам за известно време

intermittence n прекъсване

intermittent [,intə'mitənt]
1. прекъсващ (се), пресеклив, пулсиращ, скокообразен, ел. прекъснат, пулсиращ, импулсен (за ток)
2. интермитентен (за гейзер), пресъхващ (за поток, езеро и пр.)
3. мед. периодичен (за треска), неравномерен (за пулс)

intermittently a прекъсващо

intermix [,intə'miks]
v смесвам (се), примесвам, размесвам (се)

intermixture [,intə'mikstʃə]
n смесване, смес, смесица, примес

intern [in'tə:n]
I. 1. интернирам, въдворявам на местожителство
2. ограничавам
II. n интерниран
III. n ам. студент/стажант-лекар, живеещ в болница
IV. v изпълнявам длъжността на/съм стажант-лекар, живеещ в болница

internal [in'tə;nl]
I. 1. вътрешен
INTERNAL evidence доказатлство, което се извлича от самия документ, ръкопис и пр., лит. стилистични белези
INTERNAL student пансионер в колеж/университет, редовен студент (не задочник)
2. душевен, съкровен
II. n рl вътрешни/специфични качества

internalize [in'tə:nəlaiz]
1. v ам. приемам (някакви качества, обичаи и пр.)
2. придавам субективен характер на

internally a вътрешно

international [,intənæʃənl]
I. n ист. Интернационал
II. a международен, интернационален
INTERNATIONAL date line меридианът, на който се сменя датата
III. 1. n участник в международни спортни състезания
2. международно спортно състезание

internationale [,intənæʃə'na:l]
n Интернационал (химн)

internationalism [,intə'næʃnəlizm]
n интернационализъм

internationalist [,intə'næʃnəlist]
1. интернационалист
2. специалист по международно право
3. INTERNATIONALIST член/привърженик на Интернационала

internationalize [,intə'næʃnəlaiz]
v интернационализирам, правя международен

interne вж. intern

internecine [,intə'ni:sain]
1. смъртоносен, изтребителен, кръвопролитен
2. междуособен

internee [,intə:'ni:]
n интерниран, въдворен на местожителство

internist [in'tə:nist]
n лекар интернист

internment [in'tə:nmənt]
n интерниране
INTERNMENT camp концентрационен лагер
penal INTERNMENT юр. лишаване от свобода с принудителен труд

interosculate [,intər'ɔskjuleit]
1. v биол. проникваме един в друг
2. имаме общи характерни качества (за видове)

interpellate [in'tə:peleit]
v парл. интерпелирам, запитвам, правя запитване/интерпелация

interpellation [in,tə:pe'leiʃn]
n парл. запитване, интерпелация

interpenetrate [,intə'penitreit]
1. проникваме един в друг
2. прониквам дълбоко, прен. съвсем изпълвам/напълвам

interpenetrative [,intə'penitrətiv]
a проникващи един в друг

interphone ['intəfoun]
n телефон за вътрешни съобщения (в здание, кораб, самолет и пр.), домашен телефон

interplanetary [,intə'plænitəri]
a междупланетен

interplay ['intəplei]
I. n взаимодействие
II. v взаимодействуваме си

Interpol ['intəpol]
n Интерпол

interpolate [in'tə:pouleit]
1. интерполирам, вмъквам, прибавям (думи, забележки)
INTERPOLATEd clause грам. вметнато изречение
2. мат. интерполирам

interpolation [in,tə:pou'leiʃn]
1. вмъкване, прибавяне
2. интерполиране, интерполация (и мат.)

interposal [,intə'pouzl]
вж. interposition

interpose [,intə'pouz]
1. поставям помежду, вмъквам, втиквам, препречвам
to INTERPOSE one's veto налагам своето вето
2. прекъсвам, подхвърлям, вмятам (думи, забележки), намесвам се
3. посреднича, застъпвам се
интервенирам (in)

interposition [in,tə:pə'ziʃn]
1. поставяне помежду, препречване
2. вмешателство, намеса
3. посредничество, застъпничество

interpret [in'tə:prit]
1. тълкувам, обяснявам, разяснявам, интерпретирам
to INTERPRET someone's silence as a refusal тълкувам нечие мълчание като отказ
2. театр., муз. интерпретирам
3. превеждам (устно)

interpretation [in,tə:pri'teiʃn]
1. тълкуване, обяснение, интерпретация
to put a wrong INTERPRETATION on someone's actions изтълкувам погрешно нечии действия
2. театр., муз. интерпретация, изпълнение
3. превод (устен)
4. разшифровка, дешифриране

interpretative [in'tə:pritətiv]
a тълкувателен, обяснителен

interpreter [in'tə:pritə]
1. тълкувател, обяснител
2. преводач (устен), драгоман
3. изч. тех. интерпретираща програма

interpretress [in'tə:pritris]
ж. р. от interpreter

interregnum [,intə'regnəm]
1. междуцарствие, прен. безвластие, хаос
2. пауза, прокъсване, интервал

interrelate [,intəri'leit]
v влизам във/създавам взаимоотношения
INTERRELATEd studies сродни дисциплини

interrelation [,intəri'leiʃn]
n взаимоотношение, съотношение

interrelationship [,intəri'leiʃnʃip]
п взаимно родство/връзка, взаимовръзка

interrogate [in'terougeit]
1. разпитвам
2. запитвам

interrogation [in,terou'geiʃn]
1. разпитване, разпит, следствие
2. въпрос
note/roark/point of INTERROGATION, INTERROGATION mark грам. въпросителен знак, въпросителна

interrogative [,intə'rɔgətiv]
I. a въпросителен (и грам.), INTERROGATIVE pronoun грам. въпросително местоимение
II. n грам. въпросителна дума (особ. местоимение)
the INTERROGATIVE въпросителна форма

interrogator [in'terougeitə]
1. човек, който пита, разпитвач
2. рад. запитвач

interrogatory [,intə'rɔgətəri]
I. a въпросителен
II. 1. въпрос
2. юр. формален въпрос
3. въпросник, конспект

interrupt [,intə'rʌpt]
1. прекъсвам, пресичам, намесвам се в (разговор)
2. забавям, спирам (движение), прекъсвам (ел. ток), преча, преграждам

interruptedly [,intə'rʌptidli]
adv с прекъсване, на пресекулки

interrupter [,intə'rʌptə]
1. смутител
2. ел. прекъсвач, изключвател

interruption [,intə'rʌpʃn]
1. прекъсване, спиране
2. спънка, задръжка
3. ряд. разрив, разединяване, разединение

interruptor вж. interrupter

intersect [,intə'sekt]
v пресичам (се), кръстосвам (се)

intersection [,intə'sekʃn]
1. пресичане, сечене, геом. точка/линия на пресичането
2. пресечка (на улица, линия и пр.)

intersexual [,intə'sekʃuəl]
1. междуполов
2. без определен пол

intershot [,intə'ʃɔt]
a преливащ се, шанжан (за цвят)
blue INTERSHOT with purple синъо, което се прелива във виолетово

interspace ['intəspeis]
I. n промеждутък (от пространство, време), интервал, междина
II. 1. оставям промеждутък/разстояние помежду, разставям
to INTERSPACE one's visits разреждам посещенията си
2. ам. попълвам промеждутък

intersperse [,intə'spə:s]
1. разпръсвам, разсипвам, пръскам (between, among между)
2. осейвам, обсипвам
разнообразявам (with)
speech INTERSPERSEd with witty remarks реч, изпъстрена с остроумия

interstate [,intə'steit]
a междущатски, свързващ отделните щати (особ. в САЩ, Австралия)

interstellar [,intə'stelə]
a междузвезден
INTERSTELLAR space ship космически кораб

interstice [in'tə:stis]
1. междина, промеждутък, интервал (от време)
2. отвърстие, процеп, пролука, цепнатина, цепка

intersticial [,intə'stiʃI]
1. който образува цепнатини/пролуки
2. промеждутъчен, междинен

intertribal [,intə'traibl]
a междуплеменен

intertwine [,intə'twain]
v преплитам (се), сплитам (се), вплитам (се)

interurban [,intər'ə:bən]
a междуградски

interval ['intəvl]
1. промеждутък, разстояние, интервал
at INTERVALs на промеждутъци, от време на време, тук-там
2. муз. интервал
3. почивка, пауза, антракт, междучасие

intervale ['intə:veil]
n ам. плодородна долина по протежение на река

intervene [,intə'vi:n]
1. намесвам се, взимам участие (in), интервенирам (between), юр. взимам страна
2. пресичам, попречвам, спирам, прекъсвам
if nothing INTERVENEs, I shall leave tomorrow ако не се случи нещо, ще замина утре
3. ставам, случвам се, явявам се, намирам се, лежа (между две неща)
a path INTERVENE s between the two plots двата парцела ca разделени от пътека
the intervening years годините между две и пр. събития

intervention [intə'venʃn]
1. интервенция, вмешателство, намеса
2. посредничество

interventionist [,intə'venʃənist]
1. интервент
2. привърженик на интервенцията/намесата

interview ['intəvju:]
I. 1. среща, беседа (обик. с кандидат за служба)
2. интервю
II. v имам среща/беседа с, интервюирам

interviewee [,intəvju:'i:]
n интервюиран

interviewer ['intəvju:ə]
n интервюер, човек, който провежда интервю

intervocalic [,intəvou'kælik]
a фон. интервокален

interweave [,intə'wi:v]
1. v (interwove, interwoven) втъкавам, затъкавам
2. преплитам, вплитам, прен. примесвам (чувства, идеи, цитати)
to INTERWEAVE truth with fiction смесвам истина с въображение
closely interwoven systems тясно свързани системи

intestacy [in'testəsi]
1. n юр. липса на завещание
2. ряд. имущество/наследство, оставено без завещание

intestate [in'testeit]
I. 1. без завещание
to die INTESTATE умирам, без да оставя завещание
2. незавещан, свободен (за имот)
II. n покойник, който не е оставил завещание

intestinal [in'testinl]
a анат. чревен, INTESTINAL worms глисти

intestine [in'testin]
I. n анат. обик. pl черво
small/large INTESTINEs тънки/дебели черва
II. a вътрешен (cmaващ в държавата)
INTESTINE war междуособна война

intimacy ['intiməsi]
1. интимност, близост, задушевност, тесни приятелски връзки
2. основни познания (with върху)
3. юр. евф. незаконни полови отношения

intimate ['intimət]
I. 1. вътрешен, съкровен, съществен
2. интимен, личен
INTIMATE friendship задушевно приятелство
INTIMATE friend близък приятел
to become INTIMATE with someone сприятелявам се с някого
3. частен, личен
INTIMATE diary личен дневник
4. задълбочен, дълбок, проникновен
INTIMATE knowledge of a question основно/цялостно познаване на някой въпрос
II. n близък/интимен приятел
he has a few INTIMATEs той има няколко близки приятели
III. 1. намеквам, подмятам, подхвърлям, давам да се разборе
2. обявявам, известявам

intimately ['intimətli]
1. задушевно, интимно
2. напълно, подробно, близко, тясно
the question is INTIMATELY connected with въпросът е тясно свързан с

intimation [,inti'meiʃn]
1. намек, подмятане, подхвърляне, внушение
2. указание, съобщение

intimidate [in'timideit]
v сплашвам, уплашвам, заплашвам
принуждавам/заставям чрез заплаха (into с ger)

intimidation [in,timi'deiʃn]
1. заплашване, сплашване
2. уплашване, уплаха, смущение

intitule [in'titju:l]
v ост. озаглавявам (обик. в рр) (вж. entitle)

into ['intu,'intə]
1. посока на движение, действие, и във времето в, към
to bite INTO захапвам
to look INTO the future гледам напред/към бъдещето
2. промяна в състояние, качество и пр. на, в
to turn water INTO ice превръщам вода в лед
to cut INTO pieces режа на парчета
to translate/turn INTO English превеждам на английски
to go INTO farming/politics, etc. почвам да се занимавам със земеделие/политика и пр.
to grow INTO a man възмъжавам
to thrash someone INTO obedience принуждавам някого с бой да се подчини
3. мат. при деление и рядко при умножение на

intoed ['in'toud]
a с обърнати навътре стъпала патрав

intolerable [in'tɔlərəbl]
I. a непоносим, нетърпим
II. adv ост. крайно, прекалено

intolerably a непоносимо

intolerance [in'tɔlərəns]
1. нетърпимост, нетолерантност
2. неиздръжливост, неподатливост
INTOLERANCE of heat неиздръжливост на топлина
3. мед. непоносимост (към лекарство и пр.)

intolerant [in'tɔlərənt]
1. който проявява нетърпимост, нетолерантен, краен
to be INTOLERANT of opposition не търпя да ми се противоречи
to be too INTOLERANT of people's failings осъждам твърде строго слабостите на хората
2. to be INTOLERANT of a drug мед. не понасям някакво лекарство

intolerantly a нетърпимо, нетолерантно

intonate ['intouneit]
вж. intone

intonation [,intou'neiʃn]
1. фон. интонация, модулация на гласа
2. напевно произнасяне, речитативно песне
3. муз. въвеждане, запяране на първите думи от едногласна песен/псалм (обик. от солист), интонация

intone [in'toun]
1. фон. давам интонация на, модулирам
2. произнасям напевно, напявам, лея монотонно (в речитатив)
3. запявам (песен), пея
to INTONE a song подхващам/запявам песен

intoxicant [in'tɔksikənt]
I. a упоителен, опияняващ
II. n алкохолно питие, упоително средство/напитка

intoxicate [in'tɔksikeit]
1. опиянявам, упоявам, напивам
intoxicating liquors спиртни напитки
2. силно възбуждам, въодушевявам
3. мед. ост. отравям

intoxicated [in'tɔksikeitid]
a опиянен, пиян, юр. в нетрезво състояние
to become INTOXICATED with опиянявам се от

intoxicating a опияняващ

intoxication [in,tɔksi'keiʃn]
1. опиянение, упоение, унес
2. силна възбуда
3. пияно състояние
4. мед. отравяне, интоксикация

intracellular [,intrə'seljulə]
a анат. междуклетъчен

intractability [in,træktə'biliti]
n неподатливост (на възпитание, лечение, обработка и пр.)

intractable [in'træktəbl]
1. неподатлив, упорит (и за болка)
2. непослушен, недисциплиниран, труден за възпитаване
3. необуздан, несдържан
4. трудно обработваем (за метал)

intractably a непокорно, неподатливо

intramolecular a ътрешномолекулярен

intramural [,intrə'mjuərəl]
1. който е в пределите на града (за здание, учреждение и пр.)
2. редовен (не задочен-за обучение)

intransigent [in'trænsidʒənt]
I. a пол. непримирим, непреклонен, безкомпромисен
II. n непримирим/безкомпромисен политик

intransitive [in'trænsitiv]
a грам. непреходен

intransitively a непреходно

intrant ['intrənt]
n ост. новодошъл, новопостъпил (в колеж, сдружение и пр.), начинаещ

intranuclear [,intrə'nju:kliə]
a физ. вътрешноядрен

intravenous [,intrə'vi:nəs]
a мед. (интра) венозен (за инжекция)

intreat вж. entreat

intrench вж. entrench

intrepid [in'trepid]
a неустрашим, безстрашен, храбър, дързък

intrepidity [,intri'piditi]
n неустрашимост, безстрашие, дързост, героизъм

intricacy ['intrikəsi]
n сложност, заплетеност, забърканост, комплицираност, объркана/заплетена работа, прен. лабиринт

intricate ['intrikət]
a сложен, заплетен, забъркан (и лит. -за интрига), объркан

intricately a сложно, заплетено, объркано

intriguant ['intrigənt]
n фр. интригант, сплетник

intriguante [,intri'ga:nt]
ж. р. от intrigant

intrigue [in'tri:g]
I. 1. интригантствувам, сплетнича (against)
2. ост. имам тайна любовна връзка (with)
3. заинтригувам, възбуждам любопитството на
4. озадачавам
II. 1. интрига, сплетня, машинация, заговор
2. тайна любовна история, разг. таен роман, любовна авантюра
3. лит. фабула

intriguing [in'tri:giŋ]
1. интригантски, двуличен
2. любопитен, заинтригуващ

intrinsic [in'trinsik]
a присъщ, свойствен (to), съществен, вътрешен
INTRINSIC value истинска стойност
INTRINSIC defect съществен/неотстраним дефект/недостатък

intrinsically a вътрешно, съществено

introduce [,intrə'dju:s]
1. въвеждам (и реформи)
внасям, вкарвам (into)
внедрявам (into)
2. представям (на), запознавам (to с)
посвещавам (to в), ам. лансирам (артист и пр.)
let me INTRODUCE my sister to you позволете да ви представя/запознайте се със сестра ми
to INTRODUCE someone to chess запознавам някого с/посвещавам някого в играта шах
3. парл. внасям за разглеждане, представям (законопроект и пр.)

introduction [,intrə'dʌkʃn]
1. въвеждане, внасяне
2. представяне, запознаване
letter of INTRODUCTION препоръчително лисмо
to give someone an INTRODUCTION to someone else препоръчвам едно лице на друго
3. увод, въведение, предисловие, предговор, муз. встъпление, интродукция, увертюра
4. елементарен наръчник, увод (в даден предмет)

introductory [,intrə'dʌktəri]
a встъпителен, уволен, начален, предварителен

intromission [,introu'miʃn]
1. n книж. вкарване, вмъкване
2. допускане

intromit [,introu'mit]
1. v (-tt-) книж. вкарвам
2. допускам, ост. пускам да влезе (светлина и пр.)

introspect [,introu'spekt]
v вглъбявам се, самоанализирам се, самонаблюдавам се

introspection [,introu'spekʃn]
n псих. интроспекция, самонаблюдение, самоанализа

introspective [,introu'spektiv]
a псих. интроспективен, който се самонаблюдава

introversion [,introu'və:ʃn]
1. обръщане/извръщане навътре
2. псих. интроспекция

introvert [,introu'və:t]
I. v съсредоточавам (мислите си) върху себе си, пораждам интроспекция/самонаблюдение, скривам, не давам израз на (чувство)
II. 1. псих. човек, съсредоточен в своя вътрешен мир, интроверт
2. разг. стеснителен човек

intrude [in'tru:d]
1. влизам без покана/позволение
нахълтвам, втурвам се (into)
2. натрапвам (се), досаждам, преча (on, upon)
I hope I'm not intruding надявам се, че не ви преча/безпокоя
3. геол. внедрявам (се) (за скала и пр. в земните пластове)

intruder [in'tru:də]
1. досаден/нахален човек, неканен гост
2. ав. самолет, който навлиза във вражеска територия сам
3. юр. нарушител (на владение, права)
4. узурпатор, самозванец

intrusion [in'tru:ʒn]
1. пристигане/влизане/появяване без покана
2. смущаване, досаждане, безпокоене
3. натрапване (на мнение, присъствие и пр.)
4. юр. нарушаване, нарушение (на владение, право)
5. геол. интрузия, внедрена скала

intrusive [in'tru:siv]
1. натрапчив (и за мисъл), досаден, обезпокоителен
INTRUSIVE fellow натрапник
2. незван, неканен
3. геол. интрузивен
4. фон. епентетичен

intrust вж. entrust

intuit [in'tju:it]
v схващам/усещам интуитивно

intuition [,intju:'iʃn]
n интуиция

intuitional [,intju:'iʃənl]
a интуитивен

intuitionalism [,intju:'iʃənəlizm]
n фил. интуитивизъм

intuitive [in'tju:itiv]
вж. intuitional

intumescence [,intju:'mesns]
n мед. подуване, подпухване, отичане, оток, израстък, буца

inunction [i'nʌŋkʃn]
1. мед. втриване, натриване (на мас в кожата)
2. църк. миропомазване

inundate ['inʌndeit]
v зализам, наводнявам
потопявам (и прен.) (with)
INUNDATEd with requests отрупан с молби
place INUNDATEd with visitors място, което гъмжи от посетители

inundation [,inʌn'deiʃn]
n наводняване, заливане, наводнение, потоп

inurbane [,unə:'bein]
1. неизящен, недодялан, неизискан
2. невнимателен, невежлив

inure [i'njuə]
1. приучвам, привиквам, свиквам
калявам (to) (обик. pass)
INUREd to hardships кален в трудности
2. юр. влизам в сила/у потреба

inurement [i'njuəmənt]
n приучване, привикване, свикване, каляване, привичка

inurn [in'ə:n]
1. поставям (кремирани останки) в урна
2. погребвам

inutility [,inju:'tiliti]
n безполезност, безсмисленост

invade [in'veid]
1. нахлувам/нахълтвам в
2. завладявам, овладявам (и прен. -за чувства)
3. нарушавам, посягам на (нечии права и пр.)

invader [in'veidə]
1. нашественик, окупатор, агресор
2. посегател (на права и пр.)

invalid ['invalid]
I. 1. неработоспособен, нетрудоспособен, болен, болнав, нездрав, недъгав
2. предназначен за болни (за диета), диетичен (за храна)
INVALID chair стол на колела (за инвалида)
II. n болен, болник, инвалид, недъгав човек
III. 1. правя/ставам инвалид
INVALIDed for life осaкатен за цял живот
2. освобождавам (се) от военна служба по инвалидност/като инвалид
to be INVALIDed out of the army напускам/уволнен съм от войската като инвалид
IV. 1. юр. недействителен, невалиден, нищожен, лишен от законна сила
2. необоснован (за довод и пр.)

invalidate [in'vælideit]
v правя невалиден, правя недействителен, лишавам от сила

invalidation [in,væli'deiʃn]
n юр. анулиране, обезсилване, невалидност (на паспорт, и пр.), недействителност

invalidism ['invəlidizm]
n продължително боледуване, болнавост, инвалидност

invalidity [,invəliditi]
1. юр. невалидност, недействителност
2. ряд. болнавост, инвалидност, неработоспособност

invaluable [in'væljuəbl]
a неоценим, безценен, извънредно скъп

invar [in'va:]
n тех. январ (и I.)

invariability [in,vɛəriə'biliti]
n неизменяемост, неизменност

invariable [in'vɛəriəbl]
I. 1. неизменен, постоянен, еднакъв, установен, неизменяем
2. мат. постоянен, константен
II. n мат. постоянна величина, константа

invariably [in'vɛəriəbli]
adv винаги, неизменно, постоянно

invasion [iri'veiʒn]
1. нашествие, нахлуване, нахълтване, агресия
2. посегателство, похищение, накърняване
3. мед. инвазия

invasive [in'veisiv]
1. нападателен, настъпателен, агресивен
2. посегателски, грабителски, насилнически

invective [in'vektiv]
1. събир. нападки, хули, обиди
2. обик. рl ругатни, псувни, клетви
stream of INVECTIVEs дъжд от ругатни
3. attr обиден, ругателен, жлъчен

inveigh [in'vei]
v ругая, обиждам, хуля, бичувам (against)

inveigle [in'veigl]
v примамвам, привличам, съблазнявам, прилъгвам, подлъгвам (someone into doing something)

invemess [,invə'nes]
n ост. мъжко палто с къса пелерина (и I.)

invent [in'vent]
1. изнамирам, изобретявам, измислям, създавам
2. измислям, съчинявам (история, извинение)

invention [in'venʃn]
1. изобретение
2. изнамиране, изобретяване
3. изобретателност
4. измислица, измишлъотина, басня
5. лит., изк. въображение, фантазия, инвенция
6. муз. инвенция

inventive [in'ventiv]
1. изобретателен, находчив
2. творчески
INVENTIVE powers творчески сили
3. който измисля/съчинява

inventor [in'ventə]
n изобретател, създател, автор

inventory ['invəntri]
I. 1. инвентар, опис
to make/take an INVENTORY of инвентаризирам, правя опис на
2. Запаси от стоки
3. ам. инвентаризация
II. v инвентаризирам, включвам в инвентара

inverse [,in'və:s]
I. a обратен, противен, противоположен, обърнат наопаки
in INVERSE proportion/ratio to обратнопропорционален на
II. 1. противоположност
2. обратното (of на)

inversely [in'və:sli]
adv обратно, обратнопропорционално

inversion [in'və:ʃn]
1. (пре) обръщане, обратен ход/положение/отношение
2. грам., муз., хим., метал. инверсия
3. учленяване
4. мед. хомосексуализъм

inversive [in'və:siv]
1. причиняващ обръщане
2. обратен, противоположен, обърнат

invert [in'və:t]
I. 1. обръщам (наопаки), преобръщам
2. хим. инвертирам
3. фон. извивам върха на езика нагоре към небцето
4. муз. обръщам (интервал)
II. 1. нещо (пре) обърнато, арх. обърнат свод
2. мед. хомосексуалист
3. attr инвертиран (за захар)

invertebrate [in'və:tibrət]
I. зоол. a безгръбначен (и прен.)
II. n безгръбначно животно

inverted commas [in,və:tid'kɔməz]
n pl кавички

invest [in'vest]
1. влагам, инвестирам (in) (пари-и във вещ)
2. разг. купувам, харча за (нещо) (in)
to INVEST in a new hat купувам си нова шапка
3. обличам (обик. официално или прен.), покривам, коронясвам, ръкополагам
декорирам, награждавам с отличия/ордени (with)
4. прен. обличам (с пълномощия, власт) (with)
5. прен. обкръжавам, придавам (някакъв характер на нещо) (in, with) (често pass)
the old ruins were INVESTed with romance древните развалини бяха пълни с романтика
6. воен. обсаждам, обграждам

investigate [in'vestigeit]
1. изследвам, проучвам, проверявам
2. разследвам, анкетирам, издирвaм

investigation [in,vesti'geiʃn]
1. изследване, проучване (научно), издирване
2. разследване, следствие, анкета
the matter is under INVESTIGATION въпросът/случаят се разследва

investigative [in'vestigeitiv]
a изследователски

investigator [in'vestigeitə]
1. изследовател
2. агент, детектив, следовател

investigatory [in'vestigeitəri]
a изследователски

investitive [in'vestitiv]
a даващ власт/пълномощия

investiture [in'vestitʃə]
1. обличане (с пълномощия), даване (на власт, пост, отличие), ост. инвеститура, церемония (при такъв случай)
2. заобикаляне, обкръжаване (напр. с мистерия и пр.)

investment [in'vestmənt]
1. (капитало) вложение, влог, инвестиция, инвестиране, влагане
2. обличане, облекло
3. вж. investiture
4. воен. обкръжаване, обсаждане, обсада

investor [in'vestə]
n вложител, инвеститор

inveteracy [in'vetərəsi]
n закоравялост, вкорененост

inveterate [in'vetərit]
1. заклет, закоравял, закоренял, закостенял, непоправим
2. вкоренен, вгнезден, упорит (за болест)

inveterately a закоравяло, непоправимо

invidious [in'vidiəs]
1. оскърбителен, наскърбителен, обиден, несправедлив, неудобен, неприятен
2. завиден, предизвикващ завист/жлъчност/зла воля/омраза

invidiously a оскърбително, омразно

invigilate [in'vidʒileit]
v дежуря, пазя (на писмен изпит)

invigorate [in'vigəreit]
1. засилвам, подсилвам, укрепвам
2. ободрявам, освежавам, въодушевявам, подтиквам

invigorating [in'vigəreitiŋ]
a ободрителен, освежаващ, укрепващ, укрепителен

invigorative [in'vigərətiv]
вж. invigorating

invincibility [in,vinsi'biliti]
n непобедимост, непреодолимост

invincible [in'vinsibl]
a непобедим, непреодолим

invincibly a непобедимо

inviolability [in,vaiələ'biliti]
n ненарушимост, неприкосновеност, ненакърнимост

inviolable [in'vaiələbl]
a ненарушим, неприкосновен който не бива да се осквернява, свят

inviolably a ненарушимо, неприкосновено

inviolate [in'vaiələt]
1. ненарушен, спазен
2. неосквернен, неопетнен, чист
3. непокътнат, неповреден

invisibility [in,vizə'biliti]
n невидимост, незабележимост

invisible [in'vizəbl]
I. a невидим, незабележим, неразличим
INVISIBLE ink симпатично мастило
INVISIBLE green зеленикаво-черен (цвят)
INVISIBLE exports/imports ик. невидим експорт/импорт
to be INVISIBLE to callers не приемам посетители
II. n the INVISIBLE невидимото, невидимият/духовният свят

invisibly a невидимо, незабележимо

invitation [,invi'teiʃn]
1. покана, възвание
2. привличане

invite [in'vait]
I. 1. каня, поканвам
2. подканвам, приканвам (to към, в, на, у)
to INVITE questions моля/подканвам да се задават въпроси
3. прен. привличам, подтиквам, изкушавам
4. навличам си, предизвиквам
to INVITE disaster търся си белята
to INVITE inquiry давам повод за разследване, възбуждам съмнение
to INVITE confidence вдъхвам доверие
II. n sl. покана

inviting [in'vaitiŋ]
a подкупващ, съблазнителен, привлекателен

invocation [,invou'keiʃn]
1. призоваване, призив, обръщение, зов, повик, молитва (към бог, божество), поет. обръщение към муза (особ. в началото на поема)
2. заклинание

invocatory [in'vakətəri]
1. зовящ, призоваващ
2. заклинателен

invoice ['invɔis]
I. n фактура
II. v издавам фактура
consular INVOICE консулска фактура
final INVOICE окончателна фактура
proforma INVOICE проформа фактура
(preliminary) provisional INVOICE (предварителна) временна фактура

invoke [in'vouk]
1. призовавам, зова, обръщам се към
2. моля, умолявам (за)
to INVOKE vengeance (up) on one's enemies моля небето да отмъсти на враговете ми
3. търся, потърсвам (закрилата на закона)
4. викам (дух) със заклинания

involucre ['invəlu:kə]
1. ципеста обвивка (обик. анат.)
2. бот. обвивка на съцветие

involucrum [,invə'lu:krəm]
вж. involucre

involuntarily a неволно

involuntary [m'vɔlənt(ə)ri]
1. неволен, машинален, механичен, механически, автоматичен, непреднамерен, неумишлен
2. физиол. рефлексен
3. нежелан, принудителен

involute ['invəlu:t]
I. 1. объркан, заплетен
2. бот. със завити/обърнати навътре краища
3. зоол. спираловиден (за раковина и пр.)
II. n мат. еволвента
III. 1. извивам се навътре (и бот.)
2. физиол. възвръщам се към нормалната си форма (за орган)

involution [,invə'lu:ʃn]
1. книж. замесване, забъркване, объркване, обърканост, забърканост, заплетеност, бъркотия
2. биол. инволюция, дегенеративна промяна
3. бот. обръщане/завиване навътре
4. мат. повдигане на стелен
5. физиол. възвръщане към нормалната си форма (за орган)

involve [in'vɔlv]
1. замесвам, забърквам, заплитам, усложнявам
to get INVOLVEd with/in бивам замесен/забъркан в
2. въвличам, повличам след себе си (и прен.) (in)
don't INVOLVE yourself in unnecessary expense не си навличайте излишни разноски
to INVOLVE a nation in war въвличам народ във война
3. включвам (in)
4. означавам, знача, подразбирам се, влека след себе си, свързан съм с
this would INVOLVE my living there това би означавало да живея там
5. ост. загръщам, обгръщам, обвивам
6. paзг бивам силно заинтересуван, отдавам се всецяло на (някаква задача), повличам, увличам
she became INVOLVEd with a married man тя завърза връзки с женен мъж
7. мат. повдигам на стелен

involved [in'vɔlvd]
1. забъркан, замесен
2. неясен, заплетен (и за литературен стил)
3. затруднен финансово

involvement [in'vɔlvmənt]
1. забъркване, усложняване
2. замесеност
3. забърканост, обърканост, заплетеност, бъркотия, усложнение
4. мъчнотия, трудност, затруднение (и парично)

invulnerability [in,vʌlnərə'biliti]
n неуязвимост

invulnerable [in'vʌlnərəbl]
1. неуязвим, неповредим
2. силен, здрав, необорим (за аргументи и пр.)

inward ['inwəd]
I. 1. обърнат/насочен навътре (за крива и пр.)
2. вътрешен
3. вътрешен (за щастие и пр.)
one's INWARD nature вътрешен/душевен мир
4. добре запознат (with)
5. неясен, глух (за глас)
II. n рl разг. вътрешности, карантия
pain in the INWARDs болки в корема
III. 1. навътре, вътре
2. в душата, вътрешно

inwardly ['inwədli]
1. вътре, вътрешно, навътре
2. вътрешно, тайно, скрито, в душата си, на себе си
3. тихо, незабелязано

inwardness ['inwədnis]
1. същност, същина, ядка, ядро, истинска/същинска природа
2. дълбочина, сила (на чувствата), искреност, духовност
3. интимност

inwards ['inwədz]
вж. inward

inweave [,in'wi:v]
1. втъкавам
2. вплитам, преплитам (се) (и прен.)

inwrought [,in'rɔ:t]
1. втъкан (за нишки, шарки)
2. с втъкани нишки/шарки (за плат) (with)
3. прен. преплетен, примесен

iodic [ai'ədik]
a йоден

iodide ['aioudaid]
n хим. йодид

iodine ['aioudi:n]
n хим. йод

iodism ['aioudizm]
n мед. отравяне от йод

iodize ['aioudaiz]
v хим. йодирам

iodoform [ai'ɔdəfɔ:m]
n фарм. йодоформ

ion ['aiən]
n физ. йон

Ionian [ai'ounjən]
I. ист. a йонийски
II. n иониец

ionic [ai'ɔnik]
a арх., проз. йонийски

ionium [ai'ounjəm]
n хим. йоний (радиоактивен изотоп на тория)

ionization [,aiənai'zeiʃn]
n хим. йонизация

ionize ['aiənaiz]
v хим. йонизирам

ionosphere [ai'ɔnəsfiə]
n йоносфера

iontophoresis [ai,ɔntəfə'ri:sis]
n мед. йонофореза

iota [ai'outə]
1. n гр. буквата йота
2. йота, малка частица
not a IOTA ни най-малко, никак

ipecacuanha [,ipikækju'ænə]
n бот. ипекакуана (Cephaelis ipicacuanha)

Iranian [i'reinjən]
I. a ирански
II. 1. иранец
2. персийски език

Iraqi [i'ra:ki]
I. a иракски
II. n иракец, жител на Ирак

irascibility [i,ræsə'biliti]
n раздразнителност, сприхавост, избухливост

irascible [i'ræsəbl]
a раздразнителен, сприхав, избухлив

irate [ai'reit]
a гневен, разлютен, разярен, яростен, побеснял, сърдит

ire ['aiə]
n поет. гняв, ярост

ireful ['aiəful]
a поет. гневен, яростен, разлютен, разярен, сърдит

Ireland n Ирландия

irenic [ai'ri:nik]
a мирен, миротворен

irenical [ai'ri:nikl]
a мирен, миротворен

iridescence [,iri'desns]
n физ. иридесценция

iridescent [,iri'desnt]
a който e с цветовете на дъгата, шанжан

iridium [ai'ndiəm]
n хим. иридий

iris ['aiəris]
1. анат. ирис
2. бот. ирис. перуника, замбак
3. фот. ирисова диафрагма (и IRIS diaphragm)
4. ам. дъга

Irish ['aiəriʃ]
I. a ирландски
II. 1. ирландец
the IRISH ирландците
2. ирландски/келтски език
3. ирландска стока (особ. уиски)
4. разг. сприхавост, избухливост

irish coffee ['aiəriʃ'kəfi]
n подсладено горещо кафе с ирландско уиски и разбита сметана

irishism ['aiəriʃizm]
n ирландска дума/израз/идиом/обичай

Irishman ['aiəriʃmən]
n ирландец

irish stew ['aiəriʃ,stju:]
n яхния от овнешко с лук и картофи

Irishwoman ['aiəriʃ,wumən]
n ирландка

iritis [aiə'raitis]
n мед. ирит

irk [ə:k]
v книж. само impers дотягам, досаждам, безпокоя, смущавам
it IRKs me to do that неприятно ми e да направя това
it IRKs me that тежи ми, че

irksome ['ə:ksəm]
a досаден, неприятен, уморителен, тягостен

iron ['aiən]
I. 1. желязо, стомана, чугун
2. стоманено изделие/инструмент и пр. (особ. в съчет.)
3. pl мед. шини
4. ютия
5. pl окови, вериги, железа
to put in IRONs слагам в окови
6. pl стремена
7. ам. sl. пищов, револвер
8. дамга, желязо за жигосване (и branding IRON)
9. харпун
10. сп. вид пръчка за голф с железен край
11. форм. железен препарат (за усилване)
man of IRON як/твърд/корав/упорит човек
IRON entering the soul огорчение, озлобление
to have (too) many IRONs in the fire залавям се с (твърде) много работи/задачи наведнъж, имам много проекти/планове
to rule with a rod of IRON управлявам с желязна ръка
II. 1. железен
2. прея. силен, як, здрав, твърд, корав, непоклатим
3. прен. суров, жесток
IRON man ам. sl. сребърен долар
IRON horse ост. локомотив, велосипед, воен. танк
III. 1. гладя (се)
does this material IRON easily? Лесно ли се глади този плат? to IRON out прен. изглаждам, нагласям, слагам в ред
2. покривам с желязо, обковавам
3. слагам окови на

iron age ['aiən,eidʒ]
1. археол. Желязната епоха
2. мит. Железният век
i. a. период на потисничество/тирания

iron-bound ['aiənbaund]
1. обкован с желязо
2. скалист, неравен, назъбен (за бряг)
3. прен. суров, корав, непреклонен, непоколебим

iron-clad ['aiənklæd]
I. 1. брониран, покрит с желязо
2. прен. строг, суров, непреклонен, непоклатим
II. n воен. мор. ост. брониран кораб, броненосец

ironer ['aiənə]
n гладач

iron-foundry ['aiən,faundri]
n чугунолеярен цех/завод

iron-grey [,aiən'grei]
a сив като (наскоро отрязано/счупено) желязо

ironic [ai'rɔnik]
a ироничен, подигравателен

ironical a ироничен, подигравателен

ironing ['aiəniŋ]
1. гладене
2. пране/дрехи за гладене

ironing-board ['aiəniŋbɔ:d]
n дъска за гладене

ironist ['aiərənist]
n подигравчия

iron lung [,aiən'lʌŋ]
n мед. железен бял дроб (апарат за изкуствено дишане)

ironmaster ['aiən,ma:stə]
n фабрикант на железни изделия

ironmonger ['aiən,mʌŋgə]
n търговец на железария, железар

ironmongery ['aiən,mʌŋgəri]
n железария, железарски стоки/изделия

iron-mould ['aiənmould]
I. 1. петно от ръжда/мастило (на плат)
2. метал. калъп/форма за отливане
II. v оцапвам с ръжда/мастило (плат)

ironside ['aiənsaid]
1. храбър/неустрашим човек
2. pl ист. IRONSIDE конницата на Кромуел

ironstone ['aiənstoun]
1. минер. желязна руда, лимонит
2. вид бяла керамика

ironware ['aiənwɛə]
n железария

ironwood ['aiənwud]
1. бот. дървета с твърда дървесина
2. твърдо дърво

ironwork ['aiənwə:k]
1. желязно художествено изделие, железни части
2. металургичен/чугунолеярен завод (и рl)

ironworks n металургичен завод

irony ['aiəni]
I. a железен, железоподобен
II. n ирония

Iroquois ['irəkwɔiz]
n ирокези

irradiance [i'reidiəns]
n излъчване, сияние, озаряване

irradiant [i'reidiənt]
a сияещ, озарен, озаряващ, лъчист блестящ, лъчезарен, светъл

irradiate [i'reidieit]
1. светя, осветявам, изпускам светлина, сияя, блестя, озарявам, грейвам, засиявам (за лице)
2. прен. осветлявам, обяснявам
3. физ. излъчвам, изпускам лъчи
4. мед. облъчвам
5. отоплявам (с лъчисто отопление)
6. излагам на радиация

irradiation [i,reidi'eiʃn]
1. блясък, сияние, лъчезарност
2. озаряване, осветяване
3. лъчеизпускане, излъчване, облъчване
4. физ. ирадиация, лъчене

irrational [i'ræʃənl]
I. 1. лишен от разум
2. неразумен, безразсъден, глупав
3. нелогичен, неоправдан
4. мат. ирационален
II. n мат. ирационално число

irrationality [i,ræʃə'næliti]
1. липса на разум
2. неразумност, безразсъдност
3. мат. ирационалност

irrationally a неразумно, нелогично

irrealizable [i'riə,laizəbl]
1. неосъществим, нереализуем
2. който не може да се превърне в пари

irreclaimable [,iri'kleiməbl]
1. невъзвръщаем, пропаднал, загубен
2. негоден за обработване (за земя)
3. непоправим, неизправим, закоравял

irrecognizable [i'rekəgnaizəbl]
a неузнаваем, непознаваем

irreconcilability [i,rekənsailə'biliti]
1. несъвместимост, антагонизъм, противоречивост
2. непримиримост, вражда

irreconcilable [i'rekənsailəbl]
I. 1. несъвместим, антагонистичен, противоречив
2. непримирим, неотстъпчив, враждебен
II. n пол. непримирим противник

irreconcilably a непримиримо, несъвместимо

irrecoverable [,iri'kʌvərəbl]
1. несъбираем (за вземане), непоправим (за загуба), незаменим, безвъзвратен, невъзвратим
2. неизлечим (за болест)

irrecusable [,iri'kju:zəbl]
a книж. невъзвратим

irredeemable [,iri'di:məbl]
1. безнадежден, непоправим
2. който не може да се обмени (за книжки пари, акции)
3. неизплатим (за държавен заем)

irredentism [,iri'dentizm]
n ит. пол. иредентизъм

irredentist [,iri'dentist]
n иредентист

irreducibility ['iri,dju:sə'biliti]
1. невъзможност за намаление/съкращение/подчинение
2. мед. неизлечимост, иевъзможност за наместване (на херния)

irreducible [,iri'dju:səbl]
1. който не може да бъде намален/съкратен (и мат.)
2. който не може да бъде подчинен/принуден/превърнат (в някакво състояние)
3. мед. неизлечим, неподдаващ се на наместване (за херния)

irrefragable [i'refrəgəbl]
a книж. неоспорим, неопровержим, безспорен

irrefrangible [,iri'frændʒəbl]
1. a книж. ненарушим
2. опт. който не се пречупва

irrefutability [i,refju:tə'biliti]
n неопровержимост, неоспоримост, необоримост

irrefutable [i'refjutəbl,,iri'fju:təbl]
a неопровержим, неоспорим, необорим, безспорен

irrefutably a неопровержимо

irregular [i'regiulə]
I. 1. неправилен, нередовен, невалиден, незаконен
2. ненормален, неестествен, нередовеи
3. несиметричен, неправилен, несъразмерен
4. неравен, грапав
an IRREGULAR coastline насечена брегова линия
5. разюздан, порочен, непорядъчен
6. грам. неправилен
7. нередовен, непостоянен (за работа)
8. воен. нередовен
9. дефектен, нестандартен (за стоки)
II. 1. нередовен войник
IRREGULARs нередовна войска/части
2. нестандартна стока

irregularity [i,regju'læriti]
1. неправилност, нередност
2. несимстричност, несъразмсрност, неравност, грапавост
3. разюзданост, порочност, нспорядъчност

irregularly a неправилно

irrelative [i'relətiv]
1. a книж. несвързан, без връзка
несроден (to), абсолютен
2. неподходящ, неуместен

irrelevance [i'reləvəns]
1. ирелевантност, липса на връзка/отношение, неприложимост (to)
2. неуместноет
n ирелевантност, липса на връзка, неприложимост, липса на връзка, (юр.) неуместност, неотнасящо се нещо към въпроса

irrelevant [i'reləvənt]
1. без връзха (to), ирелевантен
2. неуместен, неудачей, неподходящ
3. a който не се отнася до въпроса, за който не става дума, неуместен, страничен

irrelevantly a ирелевантно, неуместно

irreligion [,iri'lidʒən]
n нерелигиозност, безверие, безбожие

irreligious [,iri'lidʒəs]
a нерелигиозен, невярващ, безверен, безбожен

irremediable [,iri'mi:djəbl]
1. непоправим
2. неизлечим, неизцерим

irremissible [,iri'misibl]
1. непростим, непростителен
2. задължителен, безусловен

irremovability ['iri,mu:və'biliti]
n несменяемост, постоянност

irremovable [,iri'mu:vəbl]
1. който не може да се помръдне/да се махне/да се изчисти
2. несменяем, закрепостен (на длъжност, пост)

irreparable [i'repərəbl]
1. непоправим, невъзстановим
2. незаменим

irreparableness n непоправимост

irreparably a непоправимо

irrepealable [,iri'pi:ləbl]
a неотменяем, неотменим, безапелационен

irreplaceable [,iri'pleisəbl]
a незаменим

irrepressible [iri'presibl]
I. 1. непотушим, който не може да бъде смазан/задушен/унищожен/потиснат/сподавен
2. неудържим, буен, неукротим, неусмирим
II. n разг. неудържим/буен човек

irreproachability ['iri,proutʃə'biliti]
n безупречност, безукорност, изрядност

irreproachable [,iri'proutʃəbl]
a безупречен, безукорен, изряден, примерен, невинен

irreproachably a безупречно, безукорно

irresistibility ['iri,zistə'biliti]
и непреодолимост, неотразимост

irresistible [,iri'zistibl]
1. непреодолим, неудържим, неотразим, завладяващ, покоряващ
2. необорим, неопровержим, категоричен

irresistibly a непреодолимо, неустоимо

irresolute [i'rezəlju:t]
a нерешителен, колеблив, неустановен, несигурен, неопределен

irresolutely a нерешително, колебливо

irresoluteness n нерешителност, колебливост

irresolution [i,rezəlju:ʃn]
n нерешителност, колебливост, колебание, неустановеност, неопределеност, непостоянство

irresolvable [,iri'zɔlvəbl]
1. неразложим, неразтворим
2. неразрешим

irrespective [,iri'spektiv]
a IRRESPECTIVE of независим от, без отношение към, без връзка с, независимо от, без оглед на
adv без оглед на независимо от други обстоятелства
IRRESPECTIVE of prep без оглед на
IRRESPECTIVE of other situations независимо от други обстоятелства

irresponsibility ['iri,spɔnsə'biliti]
1. липса на отговорност
2. безотговорност, своеволие

irresponsible [,iri'spɔnsəbl]
1. неотговорен (for)
mentally IRRESPONSIBLE невменяем
2. безотговорен, своеволен

irresponsive [,iri'spɔnsiv]
1. нереагиращ, който не отговаря/не отвръща/не се обажда (to)
неотзивчив (to)
2. невъзприемчив

irretentive [,iri'tentiv]
1. незадържащ
2. слаб (за пaмет)

irretrievable [,iri'tri:vəbl]
1. незаменим, невъзвратим
2. непоправим, безвъзвратен

irreverence [i'revərəns]
n непочитане, непочтителност, неуважение

irreverent [i'revərənt]
a непочтителен

irreversibility ['iri,və:sə'biliti]
n необратимост, непроменимост, неотменимост

irreversible [,iri'və:səbl]
a необратим, непроменим, неотменим

irrevocability [i,revəkə'biliti]
n безвъзвратност, неотменимост

irrevocable [i'revəkəbl]
a безвъзвратен, неотменим, окончателен, фатален

irrevocably a безвъзвратно, неотменимо

irrigable ['irigəbl]
a който може да се напоява/оросява/полива

irrigate ['irigeit]
1. напоявам, поливам, оросявам, прен. освежавам
2. прокарвам канали за изкуствено напояване
3. мед. промивам

irrigation [,iri'geiʃn]
n напояване, оросяване, иригация (и мед.)

irrigative ['irigeitiv]
a напоителен, иригационен

irritability [,iritə'biliti]
1. раздразнителност, сприхавост, избухливост
2. физиол. чувствителност (на орган)

irritable ['iritəbl]
1. раздразнителен, сприхав, избухлив, гневлив, възбудим, раздразним
2. физиол. крайно чувствителен (за орган)

irritant ['iritənt]
I. a дразнещ, възбудителен (и мед.)
II. 1. дразнител, нещо, което дразни/раздразва/нервира
2. мед. дразнещо средство

irritate ['iriteit]
1. дразня, раздразвам, разсърдвам, ядосвам, нервирам
to be IRRITATEd at/by/with дразня/раздразвам се от
to be IRRITATEd against сърдя се на
2. физиол. дразня, правя чувствителен, възбуждам, стимулирам
3. мед. раздразвам, възпалявам

irritating ['iriteitiŋ]
1. физиол. дразнещ, възбуждащ
2. прен. който нервира/безпокои/изважда от търпение, досаден

irritatingly a дразнещо, по дразнещ начин

irritation [,iri'teiʃn]
1. раздразнение, яд, нервиране, раздразнителност
2. мед. възпаление, сърбеж по тялото, нещо, което причинява раздразнение

irritative ['iriteitiv]
a дразнещ, възбудителен, който нервира
IRRITATIVE fever мед. копривна треска, уртикария

irrupt [i'rʌpt]
1. нахлувам, нахълтвам
2. прен. раздвижвам се, започвам да се вълнувам/бунтувам (за група хора)
3. екол. катастрофално се увеличавам на брой

irruption [i'rʌpʃn]
1. нахлуване, нахълтване, нашествие
2. екол. каламитет

irruptive [i'rʌptiv]
a нашественически

is [iz]
вж. be

Isabel ['izəbel]
I. a сивожълт
II. n сивожълт цвят

Isabella [,izə'belə]
I. a сивожълт
II. n сивожълт цвят

isabelline [,izə'belain]
a сивожълт

ischemia [is'ki:miə]
n мед. исхемия

ischiadic [iski'ædik,iski'ætik]
a анат. седалищен

Ishmael ['iʃmeiəl,'iʃ,miəlait]
n библ., прен. парий

isinglass ['aiziŋgla:s]
1. рибен клей, желатин
2. ам. слюда

Islam ['izla:m]
n ислям, мохамеданство

Islamic [iz'læmik]
a ислямски, мохамедански

islamite ['izləmait]
I. n мохамеданин, мюсюлманин
II. a ислямски, мохамедански, мюсюлмански

island ['ailənd]
I. 1. остров
2. нещо изолирано, ам. горичка в прериите, самотен хълм
3. авт. площадка, остров (че) (за пешеходци)
4. мор. капитански мостик (на самолетоносач)
5. анат. изолирана тъкан/група клетки
II. 1. превръщам в остров, изолирам, отстранявам, откъсвам
2. осейвам (като) с острови

islander ['ailəndə]
n островитянин

island universe ['ailəndju:nivə:s]
n астр. галактика

isle [ail]
n поет., в собств. имена остров
the British ISLE s Британските острови

islet ['ailit]
n островче

ism ['izəm]
n обик. пренебр. изъм, дадено учение/теория и пр.
ISMs and ologies разни изми и ологии

isn't ['iznt]
съкр. от is not

isobar ['aisouba:]
n метеор., физ., хим. изобар

isobath ['aisouba:θ]
n геогр. изобат

isochromatic [,aisoukrou'mætik]
1. опт. с еднакъв цвят
2. физ. изохроматичен

isochronal [ai'sɔkrənl]
a физ. едновременен, равномерен, на едиакви интервали, изохронен

isochrous [ai'sɔkrəs]
a физ. едновременен, равномерен, на едиакви интервали, изохронен

isoclinal [,aisə'klainl]
I. геогр. a изоклинен
II. n изоклина

isocline ['aisəklain]
n геогр. изоклина

isoclinic [,aisə'klinik]
a геогр. изоклинен

isogloss ['aisouglɔs]
n ез. изоглоса

isogonic [,aisou'gɔnik]
I. геом. a изогонен, равиоъгълен
II. n pl изогони

isolable ['aisələbl]
a който може да бъде изолиран/отделен/отстранен

isolate ['aisəleit]
1. изолирам (u ел.), отделям, уединявам, усамотявам, поставям под карантина
2. хим. отделям, изолирам

isolation [,aisə'leiʃn]
n изолaция, изолиране, отделяне, уединяване
ISOLATION hospital инфекциозна болница
ISOLATION cell единична килия (в затвор)

isolationism [,aisə'leiʃənizm]
n пол. изолационизъм

isolator ['aisəleitə]
n ел. изолатор

isomeric [,aisou'merik]
a хим. изомерен

isomerism [ai'sɔmərizm]
n хим. изомерия

isomerous [ai'sɔmərəs]
1. с еднакъв брой части
2. бот. с еднакъв брой венечни листенца

isopod ['aisoupɔd]
n зоол. рак със седем чифта крака (от разряда Isopoda)

isosceles [ai'sɔsili:z]
a мат. равнобедрен

isoseismal [,aisou'saizməl]
n физ. изосеист

isotherm ['aisouθə:m]
n геогр. изотерма

isothermal [,aisou'θə:ml]
a геогр. изотермичен

isotope ['aisoutoup]
n хим. изотоп

isotopy ['aisətoupi]
n хим. изотопия

Israeli [iz'reili]
n гражданин/поданик на Израел

Israelite ['izriəlait]
I. a израилтянски, еврейски
II. n израилтянии, евреин

israelitic [,izriə'litik]
a израилтянски, еврейски

israelitish [,izriə'laitiʃ]
a израилтянски, еврейски

issuable ['iʃu:əbl,]
1. ISSUABLE matter юр. спорен въпрос
2. фин. който може да бъде издаден/пуснат (за облигация)

issuance ['iʃu:əns]
1. излизане, издаване, публикуване, пусканс
2. изтичане, извиране
3. изход, резултат, край

issue ['iʃu:]
I. 1. издание, издаване, публикуване, пускане, тираж
today's ISSUE днешният брой
2. фин. емисия, отпускане (на заем и пр.)
3. излизане, извиране, изтичане, оттичане, изливане
4. изход, излаз, устие
5. юр. потомство, потомък
without ISSUE бездетен
6. изход, резултат, край, последица, следствие
to force the ISSUE налагам взимането на решение
in the ISSUE в края на краищата, в последна сметка
7. (спорен) въпрос, (предмет на) спор, разногласие
ISSUE of fact юр. спор по фактическата страна на дело
ISSUE of law юр. спор по тълкуването на закона
the point/question at ISSUE спорният въпрос
to be at ISSUE предмет съм на спор, поставен съм на обсъждане, не се съгласувам/схождам, противореча, в противоречие съм
споря, в конфликт съм (with с)
to bring an ISSUE to a close разрешавам въпрос
to join/take ISSUE споря, влизам в спор (with с)
to join ISSUE юр. приемам решение, предложено от противната страна, повдигам съвместно с някого спорен въпрос пред съда
to make an ISSUE of something правя въпрос от нещо
to put to the ISSUE поставям за окончателно обсъждане
8. мед. отвърстие, отвор (за дренаж на рана и пр.), инцизия, (изтичаща кръв/гной от) разрез
9. юр. добив, доход (от земя и пр.)
10. прен. рожба, плод
II. 1. издавам, пускам, публикувам, пускам в обръщение (пари и пр.)
2. излизам, появявам се, изтичам
извирам (from, out, forth)
3. произхождам, произлизам, резултат съм (from)
имам за резултат (in)
4. изпускам, излъчвам (светлина, топлина, дим и пр.)
5. отпускам, давам, снабдявам (и воен.)
to ISSUE a soldier with a rifle, etc., to ISSUE a rifle, etc. to a soldier снабдявам войник с пушка и пр
6. ост. юр. раждам се/произхождам от

issueless ['iʃu:lis,'isju:lis]
1. юр. без деца, бездетен
2. без излаз/изход
3. без резултат

isthmus ['isməs]
1. геогр. провлак
2. анат., бот., зоол. тясна част, съединяваща две по-широки части

it [it]
I. 1. за предмети, животни и малки деца той, тя, то
2. това, лицето, за което става дума
who is IT? кой e? IT is me аз съм
3. като подлог на безл. гл., не се превежда
IT is cold студено е
IT is time/winter време/зима е
4. като заместител на сложен подлог, допълнение, обик. не се превежда
IT is said that казва се/казват, че
he will have IT that твърди, че
I owe IT to you that на теб дължа това, че
5. за подчертаване на някоя част от изречението, не се превежда
IT was there that they met там (именно) се срещнаха
6. в качество на допълнение при глаголи, които обик. са непрех.
to cab IT отивам с такси
II. 1. разг. идеал, връх на съвършенство, точно това, което е нужно
he thinks he is IT много си въобразява
2. разг. личен чар
sl. сексапил
3. този, който жуми/гони и пр. (при детски игри)

Italian [i'tæljən]
I. a италиански
II. 1. италианец
2. италиански език

Italianate [i'tæljəneit]
I. a в италиански стил/вид
II. v поиталианчвам, следвам италиански образци

italian hand [i'tæljən,hænd]
вж. italian handwriting

italian handwriting [i'tæljən'hænd,raitiŋ]
n латинско (неготическо) писмо

italianize [i'tæljənaiz]
вж. italianate

italian warehouseman [i'tæljən'wɛəhausmən]
n бакалин, особ. продавач на италиански бакалски стоки

italic [i'tælik]
I. 1. печ. курсивен
2. eз. ITALIC италийски
II. 1. pl печ. курсив
2. eз. ITALIC италийски езици

italicise [i'tælisaiz]
1. v печ. печатам с курсив
2. подчертавам (с вълнообразна линия) в ръкопис като означение за курсив

italicize v печатам курсивно

italics n pl курсив

Italy n Италия

itch [itʃ]
I. 1. сърбеж
2. краста
3. прен. силно желание, краста
ITCH for money ламтеж за пари
II. 1. сърби ме, причинявам сърбеж
2. горя от непреодолимо желание
to have an ITCHing palm лаком съм за пари, стиснат съм
to ITCH for trouble търся си белята

itchiness ['itʃinis]
n сърбене, сърбеж

itch-mite ['itʃmait]
n зоол. кърлеж, който причинява краста (Sarcoptes scabiei)

itchy ['itʃi]
1. който сърби
2. крастав

item ['aitəm]
I. 1. точка, пункт (в списък, дневен ред), параграф, номер (в програма)
2. новина, съобщение, бележка (във вестник)
3. артикул
II. adv също (при изброяване)
III. v отделям/изреждам по точки, включвам като точка

itemize ['aitəmaiz]
v изброявам/записвам/вписвам точка по точка/подробно
to ITEMIZE the price давам цена на всеки артикул (предмет)

iterance ['itərəns]
n (пре) повтаряне, повторение

iterancy ['itərənsi]
n (пре) повтаряне, повторение

iterate ['itəreit]
v (пре) повтарям

iteration [,itə'reiʃn]
вж. iterance, -cy

iterative ['itərətiv]
1. повтарящ се
2. грам. итеративен

itineracy [i'tinərəsi]
1. странствуване, кръстосване, пътуване
2. обикаляне (по служба)

itinerancy [i'tinərənsi]
вж. itineracy

itinerant [i'tinərənt]
I. 1. странствуващ, пътуващ
2. който обикаля (по служба)
II. 1. странствуващ проповедник/музикант и пр
2. скитник

itinerary [ai'tinərəri]
I. a пътен
II. 1. маршрут, път
2. пътепис
3. пътеводител

itinerate [i'tinəreit]
1. странствувам, пътешествувам, пътувам
2. обикалям, обхождам (по служба)

its [its]
pron poss негов

itself [it'self]
1. reft се, себе си, си
by ITSELF от само себе си
in ITSELF сам по себе си
of ITSELF от само себе си
2. самият (за усилване)

i've [aiv]
съкр. от I have

ivied ['aivid]
a обрасъл с бръшлян

ivory ['aivəri]
1. слонова кост
2. бивник (на слон, морж и пр.)
3. цвят слонова кост
4. често рl разг. предмет от слонова кост
5. pl sl. клавиши на пиано, зарове, билярдни топки, зъби
6. attr от слонова кост, с цвят на слонова кост
black IVORY ист. разг. негри роби

ivory black [,aivəri'blæk]
n черна боя (от горена слонова кост)

ivory tower [,aivəri'tauə]
n кула на мечтите, бягство от действителността

ivy ['aivi]
n бот. бръшлян (Hedera helix)

ivy league ['aivili:g]
n ам. група университета в североизточните щати на високо академично равнище

izard ['izəd]
n зоол. вид пиренейска дива коза (Rupicapra rupicapra)

izzard ['izəd]
n ост. названието на буквата Z

j [dʒei]
n буквата J

jab [dʒæb]
I. v (-bb-) ръгам, мушкам, намушвам, пробождам
набучвам, забивам (into)
JAB out избождам
II. 1. (внезапен) удар, ръгване, мушване, пробождане, промушване
2. разг. инжекция, ваксинация

jabber ['dʒæbə]
I. 1. бърборя, дърдоря, бръщолевя
2. ломотя, изломотвам
II. 1. бърборене, дърдорене, бръщолевене
2. ломотене

jabberwocky ['dʒæbə,wɔki]
n пародия на език, безсмислица

jabot ['ʒæbou]
n фр. жабо, нагръдник

jacinth ['dʒæsinθ]
n минер, хиацинт

jack [dʒæk]
I. 1. JACK умал. за John
2. човек, момче (и J.)
every man JACK всички (без изключение)
JACK of all trades човек, който го бива за всичко
JACK and Jill момче и момиче
3. моряк (и JACK tar)
4. ост. работник, надничар
5. карти вале, момче
6. Мъжкото на различии животни, мъжко магаре
7. jackrabbit
8. jackdaw
9. млада щука
10. тех. Подемно устройство, крик, пост
11. приспособление за въртене на шиш
12. ел. пружинен превключвател, бутон
13. дефлектор, шапка (на комин)
14. Малка топка, по която се прицелват (при вид кегелбан)
15. jackstone
16. събувалка (за ботуши)
17. Малък корабен национален флаг
18. кожена кана (за вино) (и black JACK)
19. ист. кожена войнишка куртка
20. sl. ракия
21. ам. sl. пари
22. ам. sl. детектив
II. 1. тех. (по) вдигам с крик (up)
2. разг. качвам, повишавам (цени, надници) (up)
3. изоставям, зарязвам (in, up)

jack-a-dandy ['dʒækə'dændi]
n франт, конте, денди

jackal ['dʒækɔ:l]
1. зоол. чакал (Canis aureus)
2. прен. човек, който върши черната работа на другиго, раболепен човек, мекере

jackanapes ['dʒækəneips]
1. нахалник
2. пакостливо дете/момче, прен. маймуна
3. франт, празноглавец
4. ост. маймуна

jackaroo ['dʒækə.ru:]
1. n австрал. разг. нов/неопитен заселник
2. нов работник в овцевъдна ферма и пр

jackass ['dʒækæs]
1. магаре (мъжко)
2. прен. глупак, магаре

jackboot ['dʒækbu:t]
1. висок ботуш до над коляното
2. прен. грубо държане, военщина

jackdaw ['dʒækdɔ:]
n зоол. чавка, гарга (Corvus monedula)

jacket ['dʒækit]
I. 1. жакет, сако, куртка, яке
2. Блуза (на жокей)
3. козина, кожух (на животно)
4. Кора (на картоф), boiled in their JACKETs сварени необелени (за картофи)
5. тех. изолация, кожух (на тръба, бойлер), обвивка, обшивка
6. обложка, обвивка (на книга и пр.)
to dress down/trim/warm/dust someone's JACKET for him разг. набивам/напердашвам някого
II. 1. обвивам, слагам обвивка на
2. разг. набивам, напердашвам

jack frost ['dʒæk'frɔst]
n Баба Зима

jackhammer ['dʒæk,hæmə]
n пневматичен чук

jack-in-office ['dʒækin,ɔfis]
n дребен началник, който си придава важност

jack-in-the-box ['dʒækinðəbɔks]
n играчка с човече на пружина, което изскача от кутийка

jack-in-the-green ['dʒækinðəgri:n]
n човек, окичен със зеленина (на пролетен празник)

jack ketch ['dʒækketʃ]
n палач

jackknife ['dʒæknaif]
I. 1. голямо сгъваемо джобно ножче
2. сп. лястовичка (холандски скок във вода)
II. 1. свивам се (на две), карам да се свие
2. авт. извивам се под остър ъгъл (за ремарке)

jackleg ['dʒækleg]
1. неопитен, любителски
2. безскрупулен
3. импровизиран, временен

jack-o'-lantern ['dʒæko,læntən]
1. will-o'-the-wisp
2. фенер от тиква и пр. с изрязани очи, уста, нос

jack-plane ['dʒækplein]
n дърводелско ренде/копач, дълбач

jackpot ['dʒækpɔt]
1. покер банка, която се играе, само ако първият играч има поне две валета
2. нарастваща печалба при различии игри, лотарии и пр
3. голям/неочакван късмет/награда
to hit the JACKPOT разг. изваждам голям късмет, удрям къоравото
4. ам. опасно положение, затруднение
in the JACKPOT натясно

jackrabbit ['dʒækræbit]
n зоол. голям сев. -ам. заек от рода Lepus

jackscrew ['dʒækskru:]
n тех. винтов крик, винт на крик

jacksnipe ['dʒæksnaip]
1. n зоол. вид малък бeкас (Limnocryptes gallinula)
2. Уилсонов/американски бекас (Capella delicata)

jackstone ['dʒækstoun]
1. камъче/желязна пластинка за детска игра
2. pl игра с камъчета/железни пластинки

jackstraw ['dʒækstrɔ:]
1. сламено чучело
2. незначителен човек
3. пръчица за някои игри
4. pl игра с пръчици, микадо

jack tar ['dʒækta:]
n моряк, матрос (n JACK TAR tar)

jack-towel ['dʒæk,tauəl]
n кърпа за ръце (със съединени краища, закачена на ролка)

Jacobean [,dʒæko'bi:ən]
a от епохата на английския крал Джеймс 1 (16031625 г.)

Jacobin ['dʒækobin]
I. 1. рел. доминиканец
2. ист. якобинец
3. революционер
4. екстремист
5. attr якобински, краен, революционен
II. n качулат гълъб

jacobinic [,dʒæko'binikl]
a ист. якобински

jacobinical [,dʒæko'binikl]
a ист. якобински

Jacobite ['dʒækobait]
n ист. привърженик на Стюартите след 1688 г

jacob's ladder ['dʒeikəbz,lædə]
1. висока стълба
2. мор. въжена стълба с дървени стъпала
3. бот. градинско увивно растение (Polemonium caeruleum)

jaconet ['dʒækənet]
n вид мек памучен плат

jacquard ['dʒæka:d]
1. стан за жакардови тъкани (и JACQUARD loom)
2. жакардова тъкан

jacquerie [,ʒækə'ri:]
n фp. ист. Жакерия
j. селско въстание

jactation [dʒæk'teiʃn]
1. ряд. самохвалство
2. jactitation

jactitation [,dʒækti'teiʃn]
1. юр. лъжливо твърдение
2. мед. мятане, гърчене, конвулсии, спазми

jade [dʒeid]
I. n минер. нефрит
II. 1. кранта, дръглив кон
2. лоша/невярна жена, прен. кучка
III. 1. (пре) уморявам (се)
2. тормозя

jaded ['dʒeidid]
1. измъчен, изтощен
2. преситен
JADED appetite убит апетит, прен. преситеност

Jaeger ['jeigə]
1. егерова тъкан
2. обик. pl егерови долни дрехи

jaffa ['dʒæfs]
n вид голям портокал (и JAFFA orange)

jag [dʒæg]
I. 1. остър издатък, зъбец (и на скала)
2. съдрано място
II. 1. нащърбявам, назъбвам
2. съдирам
III. 1. sl. пияно/наркотично състояние, напиване
2. sl. количество алкохол/наркотик, което може да поеме човек
3. разг. повишена активност/емоционалност, възбуда

jagged [dʒægid]
I. 1. нащърбен, назъбен, грапав
2. съдран
II. a ам. sl. пиян

jaggy ['dʒægi]
вж. jagged

jaguar ['dʒægjuə]
n зоол. ягуар (Panthera onca)

jail вж. jailbird, jailer, gaol, gaolbird, gaoler, -or

jailbird n непоправим престъпник, затворник

jailer n тъмничар

jain [dʒain]
n (член на) индуската религиозна секта джайна

jaina [dʒainə]
n (член на) индуската религиозна секта джайна

jalap ['dʒæləp]
n вид разслабително средство

jaloppy [dʒə'lɔpi]
n sl. таратайка (за автомобил, самолет)

jalopy [dʒə'lɔpi]
n sl. таратайка (за автомобил, самолет)

jalousie ['ʒælu:zi:]
n фр. жалузи

jam [dʒæm]
I. 1. натискам, притискам, приклещвам, смазвам
2. тъпча (се), натъпквам (се), претъпквам (се)
напъхвам (се) (into)
3. задръствам (се)
4. тех. заяждам, заклинвам (се)
5. рад. заглушавам
6. муз. импровизирам (джаз)
jam on нахлупвам (шапка), авт. удрям (спирачки)
jam out смачквам (цигара), рад. заглушавам, правя неразбираем
jam up задръствам, блокирам
to be JAMmed up ам. sl. загазил съм
II. 1. натискане, притискане, смазване
2. натъпкване, претъпкване
3. задръстване, натрупване, навалица, блъсканица, тъпканица
4. тех. заяждане, засечка, заклинване, блокиране
5. рад. заглушаване
6. разг. трудно/неудобно положение
to be in a JAM натясно съм, загазил съм
7. jam session
III. 1. конфитюр, сладко
2. разг. късмет, нещо лесно/приятно
money for JAM sl. аванта
IV. 1. правя мармалад (от)
2. намазвам с мармалад

jamb [dʒæm]
1. стр. странична част на каса на врата/прозорец
2. обик. рl странични стени на камина
3. тех. подставка, подпора, опора

jamboree [,dʒæmbə'ri:]
1. sl. джамборе, веселба, гуляй
2. джамборе на скаути, събор

jammer ['dʒæmə]
n рад. станция/предавател за активни смущения

jamming n техн. заглушаване (на радиопредаване)

jam session ['dʒæm,seʃn]
n ам. сбирка на джазови музиканти за изпълнение на импровизирана джазова музика

Jane [dʒæin]
n sl. жена
момиче (и j)

jangle ['dʒægl]
I. 1. дрънкам, дрънча
2. говоря шумно/сърдито, дърля се, карам се
3. дразня (нервите)
II. 1. дрънчене, дрънкане
2. дърлене, кавга

janissary ['dʒæsəi]
n ист. яничар

janitor ['dʒænitə]
1. портиер, вратар
2. разсилен

janizary ['dʒænizəri]
вж. janissary

January ['dʒænjuəri]
n януари

janus-faced ['dʒeinəsfeist]
a двуличен

jap [dʒæp]
I. разг. a японски
II. n японец

Japan [dʒə'pæn]
I. 1. черен японски лак
2. японско изделие/стил
3. attr лакиран с японски лак, в японски стил
II. v лакирам с черен японски лак

Japanese [,dʒæpə'ni:z]
I. a японски
II. 1. (pl без изменение) японец
2. японски език

jape [dʒeip]
I. 1. шегувам се
2. подигравам се, надсмивам се
II. 1. шега
2. подигравка

japhetic [dʒei'fetik]
a ез. яфетически, индоевропейски

jar [dʒа:]
I. 1. дразня ухото
2. дразня, шокирам
отблъсквам, отвращавам (on, upon)
3. Разтърсвам се, раздрусвам се (и прен.), вибрирам
4. удрям се, блъскам се, сблъсквам се (upon, against)
5. не се съгласувам
сблъсквам се (за мнение) (with)
6. споря, дърля се, карам се
II. 1. рязък шум/звук
2. удар, сблъскване, сътресение
3. шок, неприятно усещане/дразнене
the news gave me a nasty JAR новината ме изненада много неприятно/ме разтърси
4. прен. несъгласие, спор, разногласие, караница, сблъскване на мнения/интереси
5. тех. вибрация, трептение
III. n делва, гърне, буркан
IV. n разг.
on the JAR открехнат

jardiniere [,ʒa:di'njɛə]
1. n фр. жардиниера
2. постен гювеч

jargon ['dʒa:gən]
I. 1. жаргон
2. неразбираем език/говор, изкуствен/предвзет език
II. v говоря/пиша на жаргон

jargonize ['dʒa:gənaiz]
v говоря/пиша на жаргон

jarring ['dʒa:riŋ]
1. дразнещ, рязък
2. шокиращ, раздрусващ

jasmine ['dʒæsmin]
n бот. жасмин

jasper ['dʒæspə]
n минер. яспис

jaundice ['dʒɔ:ndis]
I. 1. мед. жълтеница
2. предубеждение, неприязън, завист
II. 1. причинявам жълтеница
2. обик. рр. to take a JAUNDICEd view of гледам с предубеждение/неприязън/завист/песимистично на

jaundiced a недоволен, апатичен

jaunt [dʒɔ:nt]
I. n излет, екскурзия
II. v ходя на излет/екскурзия

jaunting car ['dʒɔ:tiŋka:]
n ирландска двуколка

jaunty ['dʒɔ:nti]
1. весел, жив, жизнерадостен
2. самодоволен, наперен

Javanese [,dʒa:və'ni:z]
I. a явански
II. 1. яванец
2. явански език

javelin ['dʒævlin]
n копие (за хвърляне) (и сп.)

jaw [dʒɔ:]
I. 1. челюст (и тех.)
2. pl ждрело
3. разг. (обидни) приказки, дърдорене, нотация, конско евангелие
hold your JAW! затваряй си устата! in the JAWs of death в ноктите на смъртта
II. 1. приказвам, дърдоря, меля, опявам
2. чета морал/конско евангелие
газя (at someone някого)

jaw-breaker ['dʒɔ:,breikə]
1. sl. трудна за произнасяне дума
2. тех. челюстна трошачка

jay [dʒei]
1. зоол. сойка (Garrulus glandarius)
2. sl. глупав човек, наивник, дърдорко

jaywalk ['dʒeiwɔ:k]
v ам. нарушавам правилата за уличното движение (за пешеходец)

jazz [dʒæz]
I. 1. джаз (ова музика)
2. живост, енергичност
3. яркост
4. sl. празни приказки, и разни други, и тем подобии, и прочие и прочие
the wind and the waves and all that JAZZ вятърът и вълните и прочие и прочие
II. 1. джазов
2. жив, буен
3. ярък, крещящ (за цвят), просташки
III. 1. свиря джаз (ова музика), танцу вам джаз
2. джазирам
3. внасям живост, оживявам (обик. с up)

jazz band ['dʒæzbænd]
n джазов оркестър

jazzist ['dʒæzist]
n изпълнител на джаз, член на джазов състав

jazzman ['dʒæmən]
вж. jazzist

jazzy ['dʒæzi]
вж. jazz

jealous ['dʒeləs]
1. ревнив
to be JEALOUS of ревнувам
2. завистлив
to be JEALOUS of someone завиждам някому
3. подозрителен
4. ревностен, грижлив, бдителен
to be JEALOUS of one's honour/rights ревностно пазя честта/правата си
to keep a JEALOUS eye on зорко следя

jealousy ['dʒeləsi]
1. ревност, ревнивост
2. завист
3. подозрителност

Jean [dʒein,dʒi:n]
1. джинсов плат
2. pl джинси, работен комбинезон/панталон

jeans n вид памучен плат за ковбойски панталони (диагонална тъкан) панталони от такъв плат

Jeep [dʒi:р]
1. джип (ка)
2. малък самолет
3. n джип, автомобил с повишена проходимост

jeer [dʒiə]
I. v подигравам се, надсмивам се (at), осмивaм
II. n подигравка, присмех

jehad вж. jihad

Jehovah [dʒi'houvə]
n рел. Йехова

jejune [dʒi'dʒu:n]
1. a книж. оскъден, беден (за храна и пр.), беден, неплодороден (за почва)
2. прен. безсъдържателен, скучен, сух
3. наивен, незрял

jell [dʒel]
1. v разг. желирам (се)
2. прен. Оформявам (се)
the party wouldn't JELL не се създаде настроение сред гостите

jelly ['dʒeli]
I. 1. желе, пелте
2. пихтия
II. v желирам (се), ставам/правя на пелте

jellyfish ['dʒelifiʃ]
1. зоол. медуза (Hydrozoa, Scyphozoa)
2. прен. мекотело

jemmy ['dʒemi]
1. сгъваем лост на крадец (за разбиване на врати и пр.)
2. овнешка глава (ядене)

jennet ['dʒenit]
1. дребна порода испански коне
2. магарица
3. муле

jenny ['dʒeni]
1. тех. мостови подемен кран
2. предачна машина (обик. spinning JENNY)
3. билярд вид удар
4. женската на някои животни
JENNY-ass магарица, ослица
JENNY-wren (женско) орехче (птица)

jeopardize ['dʒepədaiz]
v книж. излагам на опасност, рискувам

jeopardy ['dʒepədi]
n книж. опасност, риск
to put in JEOPARDY излагам на риск/опасност, риску вам

jerboa [dʒə:'bouə]
n зоол. вид пустинен гризач (от сем. Dipodidae)

jeremiad [,dʒeri'maiəd]
n (й) еремиaда, оплакване

Jericho ['dʒerikou]
n библ. Йерихон
ago to JERICHO! върви по дяволите!

jerk [dʒə:k]
I. 1. рязко/внезапно движение, тласък, тласкане, дръпване, друсане, трепване
to stop with a JERK спирам рязко (за кола)
2. конвулсия (на мускул), спазма
рl мед. хорея
3. pl разг. гимнастически упражнения
4. sl. мижитурка
II. 1. тласкам, дръпвам (се) рязко, хвърлям (се), правя рязко движение, трепвам
to JERK to a stop спирам рязко
2. цръквам (сода)
jerk out изговарям на пресекулки/отсечено, казвам отсечено/рязко
jerk up вдигам рязко (глава), стряскам
III. v суша на слънце (пастърма)
IV. n пастърма

jerked meat [dʒə:kt'mi:t]
вж. jerk

jerkin ['dʒə:kin]
1. ист. къс прилепнал кожен жакет
2. късо яке без ръкави

jerkwater ['dʒək,wɔ:tə]
1. n ам. разг. затънтено градче
2. бавен местен влак
3. attr затънтен, бавен, маловажен, незначителен

jerky ['dʒə:ki]
I. 1. рязък, внезапен, отривист
2. друсащ (за кола)
3. нервен, конвулсивен, на пристъпи
II. вж. jerk

jeroboam [,dʒerə'bouəm]
n голяма бугилка за вино

jerry ['dʒeri]
I. n воен. ист. sl. германец, немец, дойчо, шваба, германски/немски войник
II. n sl. нощно гърне

jerry-builder ['dʒeri,bildə]
n строител/предприемач спекулант

jerry-building ['dʒeri,bildiŋ]
n направен набързо/недобросъвестен строеж

jerry-built ['dʒeribilt]
a паянтов, построен как да е/лошо

jerrycan ['dʒerikæn]
n бидон

jersey ['dʒə:zi]
1. жарсе
2. вълнена фланелка/блуза, пуловер
3. порода млечни крави

jessamine ['dʒesəmin]
вж. jasmine

jest [dʒest]
I. 1. шега, смешка, закачка
in JEST на шега
2. подигравка, насмешка
3. предмет на шеги/присмех
II. 1. шегувам се, закачам се (with)
2. подигравам се, надсмивам се (at someone)

jest-book ['dʒestbuk]
n сборник от смешки и анекдоти

jester ['dʒestə]
1. шегаджия, шегобиец, смешник
2. ист. шут, палячо

jesting ['dʒestiŋ]
1. шеговит, закачлив
2. насмешлив, присмехулен

Jesuit ['dʒezjuit]
1. (й) езуит
2. лицемер, интригант

jesuitic [,dʒezju'itik]
1. (й) езуитски
2. прен. лицемерен, двуличен, подъл, коварен

jesuitical [,dʒezju'itikl]
вж. jesuitic

jesuitism ['dʒezjuitizm]
1. (й) езуитщина
2. прен. лицемерие, подлост, интригантство

jesuitry ['dʒezjuitri]
вж. jesuitism

Jesus ['dʒi:zəs]
n рел. Исус

jet [dʒet]
I. 1. минер. гагат, черен кехлибар
2. лъскав/блестящ черен цвят
3. attr гагатен, с лъскав/блестящ черен цвят
II. 1. изхвърлям на струя, бликам, избликвам, струя
2. пътувам с реактивен самолет
III. 1. струя
2. тех. жиглъор, дюза, горелка, хидромонитор
3. реактивен самолет/двигател
4. attr реактивен

jet-black [,dʒet'blæk]
a смолисточерен

jet-engine ['dʒet'endʒin]
n реактивен двигател

jet-fighter n реактивен изтребител

jet lag ['dʒetlæg]
n отпадналост след продължително пътуване с реактивен самолет

jeton вж. jetton

jet-prop [dʒetprɔp]
вж. jet-propelled

jet-propelled [,dʒetprə'peld]
1. a ав. с реактивен двигател
2. много бърз, с бързина на реактивен самолет

jet-propulsion ['dʒetprə'pʌlʃn]
n ав. реактивно задвижване/двигател

jetsam ['dʒetsəm]
1. товар, изхвърлен от кораб при авария
2. прен. отрепка

jet set ['dʒet'set]
n богати хора, които често пътуват с реактивни самолети

jettison ['dʒetisn]
I. 1. изхвърлям (товар-от кораб, самолет)
2. прен. отказвам се от, пожертвувам, изхвърлям. изоставям
II. 1. изхвърляне на товар от кораб/самолет (при авария)
2. jetsam

jetton ['dʒetən]
n жетон

jetty ['dʒeti]
I. 1. вълнолом
2. насип, дига
3. пристан, кей
4. арх. еркер, закрит балкон
II. v издавам се навън/напред
III. вж. jet-black

Jew [dʒu:]
1. евреин
2. прен. sl. j. лихвар, скъперник, кожодер

jewel ['dʒu:əl]
I. 1. скъпоценен камък
2. pl бижута, скъпоценности, украшения
3. камък (на часовник)
4. прен. съкровище
II. v (-ll-) украсявам със скъпоценни камъни, монтирам скъпоценни камъни (в, на)

jewelery вж. jewellery

jeweller ['dʒuələ]
n бижутер, златар

jeweller's putty вж. putty

jewellery ['dʒu:əlri]
n скъпоценности, бижута

jewelry n бижута

Jewess ['dʒu:is]
ж. р. от Jew

Jewish ['dʒu:iʃ]
a еврейски

Jewry ['dʒuəri]
1. евреите, еврейският народ, еврейство
2. гето, еврейски квартал
3. ист. Юдея

jew's harp [,dʒu:z'ha:p]
n муз. драмбой, бръмбазък

Jezebel ['dʒezəbl]
n развратница, безсрамница

jib [dʒib]
I. 1. мор. кливер
2. тех. стрела на кран, кранова греда
the cut of one's JIB външният вид/фасонът на някого
II. 1. v (-bb-) мор. завъртвам (се), обръщам (се)
2. обръщам (платно)
III. 1. спирам неочаквано, дърпам се назад/настрани (за кон и пр.)
2. прен. спирам (се), опъвам се, закучвам се
колебая се (at)
IV. n кон и пр., които се дърпа

jibber ['dʒibə]
вж. jib

jib-boom [,dʒib'bu:m]
n мор. утлегар

jib-door ['dʒibdɔ:]
n скрита/тайна врата

jibe [dʒaib]
I. вж. gibe
II. вж. jib
III. v ам. разг. съгласявам се, съгласувам се (с)

jiff ['dʒif]
n разг. миг, минутка, момент
in a JIFF ей сега, веднага, в един миг

jiffy ['dʒifi]
n разг. миг, минутка, момент
in a JIFFY ей сега, веднага, в един миг

jig [dʒig]
I. 1. муз. жига (и танцът)
2. sl. номер, шега, трик
the JIG is up всичко е свършено/пропадна, край
3. мин. промивна/утаечна машина
4. тех. приспособление за захващане, стяга, направляваш шаблон
5. печ. матрица
6. стр. напречна греда
7. риболовна кука
II. 1. танцувам/свиря жига
2. движа се бързо с резки движения, друсам (се), подскачам
3. мин. промивам руда, обогатявам по мокър начин
4. печ. работя с матрица
5. сортирам
6. ловя риба с въдичка

jigger ['dʒigə]
I. 1. метал. флотатор
2. мин. промивачка
3. мор. малко корабно платно, малък скрипец
4. грънчарски чекрък
5. билярд подпорка за щека, голф пръчка с желязна главичка
6. мярка (около 50 г) в рецепти за коктейл
7. sl. приспособление, заврънгачка
8. късо дамско палто
II. n зоол. (вид тропическа) бълха (Sarcopsylla penetrans)

jiggered ['dʒigəd]
a I'm JIGGERED if I know да пукна, ако знам

jiggery-pokery [,dʒigəri'poukəri]
1. n разг. далавера, нечиста работа, измама
2. глупости, дрън-дрън

jiggle ['dʒigl]
n трионче, машинен резбарски лък

jigsaw ['dʒigɔ:]
n трионче за ажурна резба

jigsaw puzzle ['dʒigsɔ:,pʌzl]
n картина, която се нарежда от отделни изрязани парченца (игра)

jihad [dʒi'ha:d]
1. n араб. хазават, свещена война (на мюсюлманите)
2. прен. (кръстоносен) поход

jilt [dʒilt]
I. n кокетка, флиртаджийка, момиче, което зарязва любимия си, ряд. мъж, които зарязва любимата си
II. v оставям, зарязвам (любимия, ряд. любимата си)

jimcrack ['dʒimkræk]
вж. gimcrack

jim crow ['dʒim'krou]
I. 1. n ам. презр. негър (прозвище, употребявано от расистите)
2. дискриминация, особ. спрямо негрите
3. attr за негри
II. n тех. огъвачка

jim-crowism ['dʒimkrou,izm]
n ам. дискриминация спрямо негрите

jimjams ['dʒimdʒæmz]
1. n pl sl. делириум тременс
2. нервност, потиснатост
to have/get the JIMJAMS прен. цял се разтрепервам
to give someone the JIMJAMS карам някого да се разтрепери от нерви

Jimmy ['dʒimi]
вж. jemmy

jingle ['dʒiŋgl]
I. v дрънча, дрънкам, звънтя
II. 1. дрънчене, дрънкане, звънтене, звън (теж)
2. звучен/алитеративен (често безсмислен) стих
3. лесно запомнящ се стих/мелодия
4. (покрита) двуколка

jingo ['dʒiŋgou]
n (екзалтиран) шовинист, патриотар, ураджия
by (the living) JINGO! дявол да го вземе! брее! е-е! ей богу!

jingoism ['dʒiŋgouizm]
n шовинизъм, патриотарство, ураджилък

jink [dʒiŋk]
I. v отклонявам се/извивам се бързо/рязко, разг. правя бърза маневра (за да се измъкна)
II. n бързо отклоняване/маневра
high JINKs шумна веселба

jinks n high JINKS бурно веселие

jinn [dʒin,dʒi'ni:]
n (pl-s, -ees) дух магъосник

jinnee вж. jinn

jinrickisha [,dʒin'rikiʃə]
вж. ricksha (w)

jinricksha [,dʒin'rikʃə]
вж. ricksha (w)

jinx [dʒinks]
n разг. кутсуз човек, човек/нещо, което носи нещастие

jitney ['dʒitni]
1. n ам. sl. монета от пет цента
2. евтин автобус
3. attr евтин, калпав

jitter ['dʒitə]
v треперя, нервнича

jitterbug ['dʒitəbʌg]
I. 1. (човек, който танцува) буен танц със съпровод от джазова музика
2. паникъор
II. v sl. танцувам буйно със съпровод от джазова музика

jitters ['dʒitəz]
n разг. уплаха, паника, нерви
to have/get the JITTERSs паникъосвам се
to give someone the JITTERSs изплашвам някого

jittery ['dʒitəri]
a изплашен, паникъосан, нервен

jiujitsu вж. jujitsu

jive [dʒaiv]
I. 1. (бърз танц със съпровод на) жива джазова музика
2. sl. жаргон на джазови изпълнители
3. sl. баламосване
II. 1. танцувам на/свиря жива джазова музика
2. sl. баламосвам
3. sl. закачам, дразня

Jo [dʒou]
n шотл. любим

job [dʒɔb]
I. 1. работа, занимание
to do a JOB върша/свършвам работа
to be on the JOB работя върху нещо, работя, в действие съм (за механизъм)
JOB of work работа (определена)
by the JOB на акорд/парче
to make a good/fine/clean JOB of something добре свършвам нещо
to make a bad JOB of something лошо свършвам/оплесквам нещо
2. работа, служба, място, занаят
to be out of a JOB без работа съм
JOB s for the boys sl. Служби за поддръжниците (на политик) /за свои хора
3. тежка работа/задача, зор
it's quite a JOB getting there никак не e лесно да се стигне там
I had a JOB to доста зор видях, докато
4. задължение, отговорност
5. гешефти, афера, нечиста сделка
6. sl. кражба, престъпно деяние
7. печ. акцидентна работа
8. тех. детайл, част, изделие
9. attr наемен, нает за определено време, на акорд/парче
JOB lot разнородни предмети (особ. при търг), евтина несортирана стока
a my new car is a lovely JOB новата ми кола e чудо/чудесна
it's a good JOB that хубаво/добре, че, имахме късмет, че
that's a good JOB! and a good JOB too! хубаво! така трябваше! bad JOB лоша/изгубена работа
that's a bad JOB for you това e лошо/неприятно за теб
to give something /someone up as a bad JOB отказвам се от нещо/някого, понеже го смятам за загубена работа/за непоправим
to do someone's JOB (for him) sl. върша работата на някого, справям се с някого, светявам маслото някому, виждам сметката на някого
that's just the JOB sl. точно това се искаше
II. 1. работя нередовно, върша каквато работа намеря
2. работя на акорд/парче, наемам работници на акорд
3. правя гешефти, измамвам, играя на борсата, използувам положението си за лични цели
he JOBbed his brother into a well-paid post той настани брат си на добре платена служба
to JOB someone off отървавам се от някого по нечестен начин
4. работя/служа като търговски посредник
5. Давам под наем (коне и коли), прекупувам и препродавам
6. свършвам (работа)
III. v (-bb-) мушкам, смушквам, ръгам, сръгвам (at)
IV. 1. мушкане, смушкване, сръгване
2. Дръпване на юздечката
V. 1. библ. Йов
2. прен. много търпелив човек
JOB's comforter човек, който вместо да утеши някого, засилва мъката му
JOB's news лоша вест
JOB's post носител на тъжна/лоша вест

jobation [dʒou'beiʃn]
n разг. проповед, морал, конско евангелие

jobber ['dʒɔbə]
1. човек, който върши случайна работа, работник на акорд/парче
2. търговски/борсов посредник, комисионер
3. човек, който дава под наем коне и коли
4. ам. ангросист, търговец на едро
5. гешефтар, спекулант, човек, който използува положението си за лични цели

jobbery ['dʒɔbəri]
n гешефт, спекулация, афера, нечиста сделка, използуване на положението си за лични цели

jobbing ['dʒɔbiŋ]
1. вършене на случайна/нередовна работа, работа на акорд/парче
2. търговия с ценни книжа, борсова спекулация/игра
3. покупко-продажба
4. attr който върши случайна работа, който работи на акорд, печ. акцидентен
JOBBING work акциденция

jobholder ['dʒɔb,houldə]
1. n ам. човек на редовна работа
2. държавен служител

job-hopping ['dʒɔb,hɔpiŋ]
n ам. често сменяне на служба (за по-висока заплата)

jobless ['dʒɔblis]
a безработен

jobmaster ['dʒɔb,ma:stə]
n човек, който дава под наем коне и коли

job's tears ['dʒoubz,tiəz]
1. бот. вид салеп (Coix lacryma)
2. семената на това растение, който се използуват като мъниста

jock [dʒɔk]
1. жокей
2. ам. jockstrap
3. ам. sl. атлет

jockey ['dʒɔki]
I. 1. жокей
2. ам. в съчет. човек, който борави с/кара и пр. нещо
car JOCKEY шофъор
pencil JOCKEY писар
II. v l. мамя, измамвам, излъгвам, подхлъзвам
to JOCKEY someone into doing something подвеждам някого да направи нещо
to JOCKEY someone out of something измъквам нещо от някого
to JOCKEY someone out of his job ставам причина някой да си загуби работата
to JOCKEY someone away/out/in примамвам/прилъгвам някого
to JOCKEY a transaction извършвам нечиста сделка
to JOCKEY for something правя интриги, за да получа/постигна нещо
2. маневрирам
to JOCKEY a truck into position маневрирам с камион, за да го доведа в желаното положение
to JOCKEY for position мъча се да заема изгодно положение/да докарам нещо в изгодно положение (и прен.)
3. ам. жокей съм

jockeying ['dʒɔkiiŋ]
1. жокейство
2. измама, подхлъзване, мошеничество, интриги
3. прен. пазарлъци, маневри

jocko ['dʒɔkou]
n разг. шимпанзе, маймуна

jockstrap ['dʒɔkstræp]
n бандаж (на спортист, балетист)

jocose [dʒə'kous]
a шеговит, весел, игрив, който обича да се шегува

jocoseness [dʒə'kousnis,dʒə'kositi]
n шеговитост, веселост, игривост, шеговито държание/забележка

jocosity n шеговитост, веселост, игривост, шеговито държане

jocular [dʒɔkjulə]
a весел, духовит, шеговит

jocularity [,dʒɔkju'læriti]
вж. jocoseness, jocosity

jocund ['dʒɔkənd]
1. a поет. весел, радостен
2. приятен

jocundity [dʒou'kʌnditi]
1. n поет. веселост, веселие, радост
2. приятност

jodhpurs ['dʒɔdpəz]
n pl дълъг брич за езда

Joe вж. jo

joey ['dʒoui]
1. n австрал. малко кенгуру
2. малко животно/дете

jog [dʒɔg]
I. 1. бутам, сбутвам, побутвам, мушкам, смушквам
2. прен. раздвижвам, размърдвам (паметта)
3. движа се/пътувам бавно, тътря се
кретам (on, along), вървя с бавен тежък тръс (за кон)
4. to JOG along/on прен. карам я някак си
we JOGged on/along quietly paботехме си тихичко
business is JOGging along comfortably работите си вървят добре
5. ам. тичам за здраве
II. 1. (с) бутване, мушкане, смушкване
2. бавен ход, тръс

joggle ['dʒɔgl]
I. v разклащам (се), раздрусвам (се), клатя (се), клатушкам (се), друсам (се)
II. n разклащане, раздрусване, клатушкане, друсане
III. n тех. съединителен шип/ухо
IV. v тех. съединявам с шип/ухо

jog-trot ['dʒɔgtrɔt]
1. бавен тежък тръс
2. рутина, еднообразие
3. attr еднообразен, скучен

John [dʒɔn]
n ам. sl. клозет
n Джон Бул, иронично название на средния англичанин

john doe ['dʒɔn'dou]
1. фиктивен ищец в съдебен процес
2. ам. среден/обикновен човек

john dory ['dʒɔn'dɔ:ri]
n зоол. светипетрова риба (Zeus faber)

johnny ['dʒɔni]
1. j. човек, индивид, субект
2. конте, франт
3. ам. къс болничен халат
JOHNNY Armstrong sl. юмручно право
JOHNNY Raw sl. новак
JOHNNY Reb ам. разг. ист. войник от армията на южните щати

johnnycake ['dʒɔniikeik]
n царевична/пшеничена пита

johnny-come-lately ['dʒɔnikʌm'leitli]
1. n разг. новодошъл
2. ам. парвеню

johnny-jump-up ['dʒɔni,dʒʌmp'ʌp]
n ам. теменужка (и градинска)

johnny-on-the-spot ['dʒɔniɔnðə'spot]
n ам. човек, който е винаги готов да помогне

johnsonese [,dʒɔnsə'ni:z]
1. n лит. стилът на д-р Джонсън (писател и лексикограф от XVIII в.)
2. тежък стил с много латинизми

joic de vivre [,dʒɔadə'vi:vr]
n фр. жизнерадост

join [dʒɔin]
I. 1. свързвам, съединявам, сглобявам, прикрепям, наставям
to JOIN hands хващаме се за ръце, прен. съюзяваме се, обединяваме се
to JOIN forces with обединявам силите си/действувам съвместно с
2. прибавям, прилагам (with, to), присъединявам
documents JOINed to the report приложени към доклада документа
3. съединявам се с (за път и пр.), срещам се, пресичам се (за линии), вливам се в (за река), гранича с, граничим един с друг
4. присъединявам се към, отивам/идвам при
участвувам (in), съюзявам се с
will you JOIN us? ще дойдеш ли при нас? To JOIN someone in a bottle of wine изпивам с някого бутилка вино
JOIN with me in buying him a present хайде да му купим общ подарък
5. ставам член на, влизам в (партия, дружество), записвам се в (курс и пр.), записвам се доброволец (в армията)
6. воен. връщам се в (частта си)
7. воен. мор. връщам се на (кораба си)
to JOIN battle водя, завързвам сражение
join in участвувам (в)
join on прикрепям, привързвам (се)
съединявам (се) (to)
join together съединявам, сглобявам
join up отивам войник, ставам доброволец
join together
to JOIN up with свързвам се с
II. n съединение, свързване, точка/място/линия/плоскост на съединение

joinder ['dʒɔində]
1. съединяване, съединение
2. юр. обединяване, съюзяване, съюз

joiner ['dʒɔinə]
1. дърводелец
2. разг. човек, който обича да членува в дружества и пр

joinery ['dʒɔinəri]
1. дърводелство
2. дърводелски изделия, мебели

joint [dʒɔint]
I. 1. (място/точка/линия/плоскост на) съединение/свързване
2. тех. чело, шев, спойка, шарнир (на връзка)
3. начин на свързване/сглобяване
4. анат. става
out of JOINT изкълчен, прен. объркан
to put one's knee out of JOINT изкълчвам коляното си
to come out of JOINT изкълчвам се, измествам се (за става)
5. голямо парче месо (бут, плешка и пр.)
6. бот. възел, основа (на разклонение)
зooл. членче
7. част от нещо сглобяемо, коляно
8. геол. разединителна пукнатина, линия на кливаж
9. печ. гръбче
10. sl. вертеп, свърталище, (долнопробно) заведение
eating JOINT гостилница, закусвалня
clip JOINT sl. Много скъп бар/кабаре
11. sl. цигара с марихуана
the JOINT in someone's armour слабото място/ахилесовата пета на някого
II. a общ, съвместен, (за) дружен, обединен
JOINT ownership/estate юр. съсобственост
JOINT heirs сънаследници
JOINT authors съавтори
JOINT committee обща комисия, комисия с представители на различии организации, междуведомствена комисия
JOINT traffic комбинирано движение по релсов и безрелсов път
III. 1. съединявам/свързвам/сглобявам съставни части/колена
2. разделям на части, разчленявам, разделям при ставите
3. стр. фугирам (при зидане)
4. рендосвам (ръб) преди сглобяване

jointer ['dʒɔint2]
1. стр. инструмент за фугиране
2. дърводелско ренде за фино рендосване, флаермашина

jointress ['dʒɔintris]
n юр. вдовица наследница

joint stock ['dʒɔintstɔk]
n капитал на дружество, основен капитал

joint-stock company ['dʒɔintstɔk'kʌmpəni]
n акционерно дружество

jointure ['dʒɔintʃə]
I. n юр. имущество/наследство на вдовица
II. v юр. оставям наследство на вдовицата

joist [dʒɔist]
I. n стр. напречник, напречна греда, бичме, дъска
II. v слагам напречни греди

joke [dʒouk]
I. 1. шега, смешка, анекдот
for/by way of a JOKE на шега/смях
the JOKE is that смешното e, че
the best/the cream of the JOKE is that най-смешното e, че
it's no JOKE doing that не e шега (работа) да се направи това
he knows how to take a JOKE той разбира от шега
he must/will have his little JOKE той обича да се шегува
practical JOKE лоша/груба шега, номер
to play a practical JOKE on someone погаждам някому лоша шега
the JOKE is on me аз излязох глупавият
2. посмешище, обект на подигравки
he is the JOKE of the town целият град му се смее
II. 1. щегувам се
правя си шеги (at, about something, with someone)
joking apart шегата настрана
2. подигравам се на, закачам (се с)

joker ['dʒoukə]
1. шегаджия, шегобиец, веселяк
2. sl. човек, тип, субект
3. карти джокер
4. ам. двусмислена фраза в документ/закон, вратичка
5. непредвиден фактор/обстоятелство

jokey вж. jocular

joking ['dʒoukiŋ]
a шеговит

jokingly ['dʒoukiŋli]
adv шеговито, на шега/смях

joky ['dʒouki]
вж. jocular

jollification [,dʒɔlifi'keiʃn]
1. n разг. развеселяване
2. веселба, веселие, увеселение

jollity ['dʒɔləti]
n веселост, веселие, веселба, забавление, увеселение

jolly ['dʒɔli]
I. 1. весел, развеселен
2. разг. приятен, хубав
how JOLLY of you to come колко хубаво, че дойдохте
3. ирон., разг. голям, хубав
there was a JOLLY row имаше хубав скандал, хубаво ме наругаха
the JOLLY god Бакхус
II. adv разг. много, хубаво, здравата
a JOLLY good fellow чудо човек, чудесен човек
you'll JOLLY well do what I tell yon ще правиш, каквото ти казвам (чуваш ли?)
I'll do what I JOLLY well please аз пък ще правя, каквото си искам
I don't want to go, -you'll JOLLY well have to не искам да отида. -няма как, ще трябва
III. 1. моряк (от военната флота)
2. веселба, забавление
IV. 1. лаская, придумвам с ласкателство
коткам (along)
2. шегувам се, правя шеги/смешки, закачам (се)

jolly-boat ['dʒɔlibout]
n вид корабна лодка

jolly roger [,dʒɔli'rɔdʒə]
n пиратско знаме

jolt [dʒoult]
I. 1. друсам (се), раздрусвам (се), разтърсвам (се)
the basket was JOLTed out of the cart от друсането кошницата изхвръкна от каруцата
the journey has JOLTed down my meal от друсането ми се смля храната
2. нанасям бърз/силен удар на
3. прен. разтърсвам, разклащам, разколебавам, изненадвам неприятно
II. 1. друсане, раздрусване, сътресение
2. Внезапен силен удар
3. прен. неприятна изненада, шок, сътресение
it gave me a bit of a JOLT доста ме разтърси

jolty ['dʒoulti]
1. който (се) друса (за кола и пр.)
2. неравен (за път)

Jonah ['dʒounə]
n човек, който носи лош късмет

Jonathan ['dʒɔnəθən]
1. типичен американец, олицетворение на американския народ
2. сорт десертна ябълка

jongleur [ʒɔ:ŋ'glə:]
1. n фр. ист. странствуващ певец
2. жонглъор
3. мошеник

jonquil ['dʒɔŋkwil]
n бот. вид кичест нарцис (Narcissus jonquilla)

jordanian [dʒɔ:'deinjsən]
I. a йордански
II. n йорданец

jorum ['dʒɔ:rəm]
n голяма купа (за) пунш

josh [dʒɔʃ]
I. v aм. sl. шегувам се, закачам (се), майтапя се с, будалкам
II. 1. шега, закачка
2. мистификация

joss [dʒɔs]
n китайски идол
JOSS house китайски храм
JOSS stick вид китайскй тамян

jostle ['dʒɔsl]
I. v бутам (се), блъскам (се) (with, against), пробивам си път с лакти
to JOSTLE out избутвам, изблъсквам
II. n бутане, блъскане, бутаница, блъсканица, сблъскване (и прен.)

jot [dʒɔt]
I. n йота, малко количество
not a JOT ни наймалко, ни на йота
not a JOT of truth ни капка/йота истина
II. v (-tt-) записвам/написвам набързо, надрасквам, нахвърлям (често с down)

jotter ['dʒɔtə]
n бележник

jotting ['dʒɔtiŋ]
n набързо написана бележка

joule [dʒaul]
n джаул, мерна единица за енергия

jounce [dʒauns]
I. v друсам, раздрусвам, разтърсвам
II. n друскане, друсване, раздрусване, разтърсване

journal ['dʒə:nl]
1. дневник, мор. корабен дневник
die JOURNAL s протоколи на заседанията на парламента
2. счет. книга за текущи сметки
3. вестник, списание (особ. научно)
4. тех. цапфа, шийка, шип, пета

journalese [,dʒə:nə'li:z]
n вестникарски стил

journalism ['dʒɔ:nəlizm]
n журналистика

journalist ['dʒə:nəlist]
n журналист

journalistic a журналистичен, вестникарски

journalize ['dʒə:nəlaiz]
1. водя/записвам в дневник
2. счет. записвам в книга за текущи сметки
3. Пиша във вестниците, занимавам се с журналистика

journey ['dʒəni]
I. 1. пътуване
to make/ (under) take a JOURNEY правя/предприемам пътуване, пътувам
to go/set out/start on a JOURNEY тръгвам (на път) /да пътувам, отпътувам, заминавам, опасна път
return JOURNEY обратен път, връщане
2. изминато разстояние, разстояние за изминаване, път
three days' JOURNEY три дни път
life's JOURNEY жизнен път
to be on one's last JOURNEY тръгвам/тръгнал съм за оня свят, пътник съм
to be at one's JOURNEY's end стигнал съм целта си, на края на кариерата си съм
II. v пътувам, пътешествувам (from... to... )

journeyman ['dʒə:nimən]
1. калфа
2. разг. човек, който върши еднообразна и тежка работа, товарен кон, посредствен работник
3. помощен (електрически) часовник (и JOURNEYMAN clock)

journey work ['dʒə:niwə:k]
1. наемна работа
2. еднообразна и тежка работа

joust [dʒaust]
I. n ист. (двубой в) турнир
II. v ист. участвувам в турнир

Jove [dʒouv]
n мит. Юпитер
by JOVE! дявол да го вземе!

jovial ['dʒouvjəl]
a весел, добродушен, приветлив, общителен

joviality [,dʒouvi'æliti]
n веселост, весел нрав, добродушие, приветливост, общителност

jovian ['dʒouviən]
1. мит. юпитеровски
2. прен. величествен, царствен
3. на/свързан с планетата Юпитер

jowl [dʒaul]
1. челюст, челюстна кост
2. долната част на лицето
3. увиснала шия (на говедо), гуша (на птица), двойна брада (на човек), главата и горната част на тялото на риба

joy [dʒɔi]
I. 1. радост, веселие, удоволствие
2. (източник на) радост/удоволствие
no JOY sl. никакви новини/отговор/файда
II. 1. v поет. радвам се, приятно ми е, прави ми удоволствие (in)
2. радвам, правя/доставям удоволствие на

joyful ['dʒɔoful]
a весел, радостен, щастлив

joy-killer ['dʒɔi,kilə]
n човек, който разваля удоволствието на другите

joyless ['dʒɔilis]
a безрадостен, мрачен, тъжен

joyous ['dʒɔiəs]
a книж. весел, радостен, щастлив

joy-ride ['dʒɔiraid]
n весела разходка с (чужд) автомобил, весела рискована авантюра

joystick ['dʒɔistik]
n sl. ръчка за управление на самолет

juba ['dʒu:bə]
n вид негърски танц

jube [dʒu:b]
n арх. галерия между олтара и главния кораб на църква

jubilance n ликуване, тържествуване

jubilant ['dʒu:bilənt]
a ликуващ, тържествуващ

jubilate ['dʒu:bileit]
v ликувам, тържествувам

jubilation [,dʒu:bi'leiʃn]
n ликуване, тържествуване

jubilee ['dʒu:bili:]
1. юбилей, обик. петдесетгодишнина
2. празненство, ликуване
3. ист. еврейски празник, който се празнува веднъж на 50 години
4. църк. юбилейна година в католическата църква

Judaic [dʒu:'deiik]
a ист. юдейски

Judas ['dʒu:dəs]
1. библ. Юда
2. прен. изменник, предател
3. j. шпионка (на врата)

judas-coloured ['dʒu:dəs,kʌləd]
a риж (за брада, коса)

judas-kiss ['dʒu:dəskis]
n целувка на Юда, измяна, предателство

judas-tree ['dʒu:dəstri:]
n бот. див рожков (Cercis siliquastrum)

judder ['dʒʌdə]
I. 1. тех. треперя, треса се, вибрирам (особ. за самолет, спирачка, инструмент)
2. муз. пея/свиря вибрато/с тремоло
II. 1. тех. тресене, вибрация
2. муз. вибрато, тремоло (за глас)

judean [dʒui'diən]
a ист. юдейски

judftism ['dʒu:deiizm]
n юдейска религия, юдейство

judge [dʒʌdʒ]
I. 1. съдия
2. арбитър, експерт, познавач, ценител
good JUDGE of men човек, който умее да преценява хората
to be no JUDGE of music не разбирам от музика
3. жури, съдия, рефер
4. pl библ. книга на Съдии израелеви
II. 1. съдя, гледам/разглеждам дело, произнасям присъда/решение, отсъждам
2. съдя, отсъждам, оценявам, преценявам, произнасям се по
judging by съдейки/ако съдим по
to JUDGE by/from appearances съдя по това, коего виждам/по външни признаци
3. съдия/рефер/жури съм, произнасям се като съдия/рефер/жури
4. изчислявам, пресмятам (разстояние и пр.)
5. смятам, намирам
to JUDGE well/ill of someone имам добро/лошо мнение за някого
I JUDGEd it better to сметнах за по-добре да

judge-advocate [,dʒʌdʒ'ædvəkit]
1. военен прокурор
2. военносъдебен съветник
JUDGE-ADVOCATE general началник на военносъдебната част

judge-made ['dʒʌdʒmeid]
a JUDGE-MADE law право, създадено въз основа насъдебната практика, прецедент

judgematical [dʒʌdʒ'mætikl]
разг. judicious

judgement ['dʒʌdʒmənt]
1. юр. решение, присъда (и прен.)
to give/deliver JUDGEMENT произнасям присъда
to pass JUDGEMENT on съдя, осъждам
to sit in JUDGEMENT (on someone) библ., разг. съдя някого
a Daniel come to JUDGEMENT честен/проницателен/справедлив съдия
2. наказание, възмездие, пръст божи
it is a JUDGEMENT on you това ти е божие наказание, така ти се пада
3. преценка, мнение, възглед
in my JUDGEMENT по мое мнение/преценка
to pass JUDGEMENT on someone's work давам преценка/мнение за работата на някого
against one's better JUDGEMENT против убеждението си
4. разсъдък, разум, разсъдливост
man of sound/clear/good JUDGEMENT човек със здрав разум, разумен човек
to use JUDGEMENT in something върша нещо с разум
use your own JUDGEMENT преценете/разсъдете сам
to show good JUDGEMENT преценявам правилно, проявявам добър вкус
the Day of J., JUDGEMENT Day рел. страшният съд, второто пришествие

judgement-seat ['dʒʌdʒməntsi:t]
1. съд
2. съдийски пост/кресло

judgeship ['dʒʌdʒʃip]
n съдийско звание/пост/служба

judgmatical вж. judgematical

judgment вж. judgement

judgment-seat вж. judgement-seat

judicature ['dʒu:dikətʃə]
1. съд (илище), трибунал
2. съдии, съдийство
3. правораздаване, съдопроизводство
4. съдийска служба

judicial [dʒu:'diʃl]
1. съдебен, съдийски, юридически
2. разсъдлив, разсъдъчен, безпристрастен, критичен
JUDICIAL faculty разсъдък, критично чувство, способност за преценка

judiciary [dʒu:'diʃəri]
I. a вж. judicial
JUDICIARYlaw съдебно право
II. n вж. judicature

judicious [dʒu:'diʃəs]
a (благо) разумен, здравомислещ, смислен

judiciously a благоразумно, разсъдливо

judiciousness n благоразумие

judo ['дʒu:dou]
n сn. джудо

jug [dʒʌg]
I. 1. кана, стомна
2. sl. затвор, дранголник
II. 1. задушавам (в стомна)
2. sl. тиквам в затвора
III. n песен на славей
IV. v (-gg-) пея (за славей)

jugful ['dʒʌgful]
n (пълна) кана (of)
not by a JUGFUL ам. sl. съвсем не, за нищо на света

juggernaut ['dʒʌgənɔ:t]
1. образ на индийския бог Вишну (под чиято колесница са се хвърляли вярващите)
2. j. неумолима/непреодолима сила
3. прен. огромно превозно средство

juggins ['dʒʌginz]
n sl. глупак, ахмак, будала

juggle ['dʒʌgl]
I. 1. правя фокуси, жонглирам
2. мамя, измамвам, подмамвам
to JUGGLE someone out of something измъквам нещо от някого с измама
to JUGGLE someone into doing something подмамвам някого да направи нещо
to JUGGLE with мамя, измамвам, фалшифицирам, подправям, изопачавам (факти и пр.), играя си (с чувствата на някого)
to JUGGLE with words мистифицирам
II. 1. фокус, жонглъорство, жонглъорски номер
2. хитра измама, мистификация, изопачаване на истината

juggler ['dʒʌglə]
1. жонглъор, фокусник
2. измамник, лъжец, мошеник

jugglery ['dʒʌgləri]
1. жонглъорство, фокусничество
2. измама, лъжа, мистификация, извъртане

jug-jug [dʒʌgdʒʌg]
вж. jug

jugoslav [,ju:gou'sla:v]
I. a югославски
II. n югославянин

jugular ['dʒʌgjulə]
I. 1. анат. югуларен, шиен, яремен
JUGULAR vein яремна/югуларна вена
2. зоол. с коремни перки пред гърдите
II. n анат. яремна/югуларна вена

jugulate ['dʒʌgjuleit]
1. прерязвам гърлото на, заколвам
2. прен. задушавам, пресичам (епидемия и пр.) с решителни мерки

juice [dʒu:s]
I. 1. сок (и физиол.)
2. прен. същност, есенция
3. язненост, енергия
4. sl. бензин, електрически ток
to step on the JUICE авт. давам газ
5. ам. sl. алкохолно питие
II. v ам. изстисквам сок от

juiced [dʒu:st]
a ам. sl. пиян, нафиркан

juicer ['dʒu:sə]
1. n ам. сокоизстисквачка
2. театр., телев. осветител

juicy ['dʒu:si]
1. сочен, влажен
2. разг. влажен, дъждовен
3. разг. много интересен, пикантен
4. ам. разг. доходен

jujitsu [,dʒu:'dʒitsu]
n яп. сп. джиу-джицу

ju-ju ['dʒu:dʒu:]
1. африканска магия, муска, амулет
2. забрана, табу

jujube ['dʒu:dʒu:b]
1. бот. хинап (Ziziphus vulgaris)
2. плодът на хинапа
3. бонбон/таблетка с вкус на хинап

ju-jutsu вж. jujitsu

juke-box ['dʒu:kbɔks]
n грамофон автомат

juke joint ['dʒu:kdʒɔint]
n евтин ресторант с дансинг

julep ['dʒu:lep]
1. форм. сладък сироп (като добавка към лекарство)
2. ам. питие от уиски със захар, джоджен и лед

Julian ['dʒu:ljən]
a ист. юлиански

julienne [,dʒu:li'en]
I. фр. a нарязан на дълги тънки ивици (за зеленчук и пр.)
II. n булъон с тънко нарязани зеленчуци

July [dʒu'lai]
n юли

jumbal вж. jumble

jumble ['dʒʌmbl]
I. 1. разбърквам (се), размесвам (се) (често с up, together)
2. прен. обърквам (и с up)
3. to JUMBLE along друсам се (при пътуване), движа се в безпорядък
II. 1. бъркотия, бърканица, миш-маш, неразбория, неуредица
2. друсане
3. кръгла курабийка

jumble sale ['dʒʌmblseil]
n евтин благотворителен базар

jumbo ['dʒʌmbou]
1. слон
2. едър/тромав човек/животно, слон, много голям предмет
3. голям турбореактивен пътнически самолет
4. attr грамаден
JUMBO jet jumbo

jump [dʒʌmp]
I. 1. скачам, подскачам, прескачам, излизам от (релсите)
2. карам да прескочи/подскочи/отскочи, друсам (дете)
3. покачвам се/увеличавам се рязко, издигам се (служебно и пр.), ам. повишавам (н. чкого)
4. тупам, чукам (за зъб)
5. ам. качвам се в/слизам от (превозно средство) в движение
6. тех. сплесквам. разплесквам
7. мин. пробивам ръчно
8. пържа (картофи), като ги подмятам в тигана
9. лов. вдигам, подплашвам (дивеч)
10. ам. движа се бързо/енергично, напредвам/авансирам бързо, пълен съм с енергия
11. ам. бридж вдигам (анонс на партнъора) със скок
to JUMP the queue пререждам на опашка
to JUMP the green light авт. не изчаквам зелената светлина
to JUMP town ам. измъквам се от града (без да си платя сметките)
to JUMP the train ам. sl. пътувам (обик. в товарен влак) без билет
to JUMP ship напускам кораба (за моряк, преди изтичането на договора)
to JUMP on the bandwagon присъединявам се към спечелила партия и пр.
to JUMP all over someone ам. хокам/ругая някого
to JUMP the gun сп. Тръгвам преди сигнала, извършвам фалстарт
jump across прескачам (през)
jump at хвърлям се върху, приемам с готовност (предложение и пр.)
jump back отскачам (назад)
jump down скачам (долу), помагам (някому) да скочи (долу)
to JUMP down someone's throat възразявам някому/прекъсвам някого рязко
jump off воен. започвам (за нападение и пр.), сп. скачам допълнително (след равен резултат-за кон)
jump on разг. прен. нахвърлям се върху (някого), jump out изскачам (и прен.)
to JUMP out of bed скачам от леглото
his eyes were JUMPing out of his head очите му се ококориха
jump over прескачам
jump to
to JUMP to it движа се чевръсто
JUMP to it! хайде, бързо, размърдай се! to JUMP to conclusions правя прибързани заключения
jump together разг. съвпадаме, схождаме си (за факти и пр.)
jump up подскачам, скачам на крака, покачвам се (за цени)
jump with съвпадам/схождам се с, съответствувам/отговарям на
II. 1. скок, подскачане, прескачане
to take a JUMP скачам, правя скок
2. височина/дължина на скок
3. прен. трепване, сепване
to give a JUMP подскачам, трепвам
that gave me a JUMP това ме накара да трепна/се сепна
4. pl разг. нервно състояние, възбуда, нервни движения, делириум тременс
5. внезапно покачване (на цени и пр.), скок, рязка промяна
6. прекъсване, прескачане (в серия, процес на работа и пр.)
7. сп. препятствие
to put a horse at/over a JUMP карам кон да прескочи препятствие
8. кратко, бързо пътуване
9. скок с парашут
10. ам. Бридж скок (при анонсиране)
11. геол. разсед, дислокация
12. изч. тех. преход (към друга операция)
on the JUMP разг. много зает, до гуша в работа, в движение, на крак
to keep someone on the JUMP не оставям някого да си отдъхне
to be all of a JUMP нервите ми са съвсем изопнати
to get the JUMP on someone sl. изпреварвам/добивам предимство пред някого
one JUMP ahead един ход/крачка напред (в сравнение с конкурент и пр.)
to be for the high JUMP разг. загазвам, спукана ми е работата, воен. ще ме съдят/обесят

jump bid ['dʒʌmpbid]
n бридж обявяване/анонс със скок

jumped-up ['dʒʌmptʌp]
a парвенюшки, просташки, нахален

jumper ['dʒʌmpə]
I. 1. човек/животно/насекомо, което скача
2. ист. член на уелска методистка секта
3. мор. въже за връзване на мачтови подпори
4. жп. междувагонен съединител
5. ел. съединителен проводник
6. мин. ръчна сонда
7. ам. вид шейна
8. разг. кондуктор
II. 1. широка моряшка рубашка
2. дамски плетен пуловер/блуза
3. обик. рl детско комбинезонче за игра
4. ам. рокля сукман

jumping-bean [,dʒʌmpiŋ'bi:n]
n бот. семе на мексиканското растение Sebastiania pavoniana

jumping-board ['dʒʌmpiŋbɔ:d]
n сп. трамплин

jumping-jack ['dʒʌmpiŋ,dʒæk]
n играчка, която подскача, като се дръпне конец

jumping-off place [,dʒʌmpiŋ'ɔf,pleis]
1. изходно положение (за нападение и пр.) (и jumping-off point), база
2. прен. затънтено място, краят на света

jump-jet ['dʒʌmpdʒet]
n воен. ав. изтребител, който излита и каца вертикално

jump-off ['dʒʌmpɔf]
1. начало на нападение/състезание, сп. старт
2. конно състезание с препятствия

jump-scat ['dʒʌmpsi:t]
n сгъваем стол/столче (в автомобил)

jump suit ['dʒʌmpsju:t]
1. облекло на парашутист
2. работен комбинезон

jumpy ['dʒʌmpi]
1. нервен, неспокоен
2. непостоянен, нестабилен (за пазар и пр.)
3. неравен (за стил)

junco ['dʒʌŋkou]
n зоол. сев. ам. птица (Junco hyemalis)

junction ['dʒʌŋkʃn]
1. съединяване, свързване
to effect a JUNCTION съединявам се
2. тех. съединение, шев, спойка
3. кръстопът, място, където една река се влива в друга
4. жп. възел

juncture ['dʒʌŋktʃə]
1. (критическо) положение, стечение на обстоятелствата
at this JUNCTURE в този критичен момент, при тези обстоятелства
2. съединяване, свързване, място/точка/линия на съединяване/свързване

June [dʒu:n]
n юни

jungle ['dʒʌŋgl]
1. джунгла
2. разг. бъркотия, бърканица, джунгли, хаос (от правила, наредби и пр.)
3. прен. безскрупулно съревнование, жестока борба за съществувание
4. ам. sl. сборище на скитници и безработни
5. attr подобен на джунгла, за/на/от джунглата
the law of the JUNGLE прен. законът на джунглата

jungled ['dʒʌŋgld]
a обрасъл/покрит с джунгли

jungle fever ['dʒʌŋgl,fi:və]
n мед. тропическа треска/малария

jungle gym ['dʒʌŋgdsim]
n катералка (в детска площадка)

jungly ['dʒʌŋgli]
a подобен на/обрасъл като джунгла

junior ['dʒu:njə]
I. 1. по-млад, младши
five years JUNIOR to me пет години по-млад от мен
John Smith, JUNIOR (съкр. Jun., Jr.) Джон Смит-син/младши
the JUNIOR school уч. малките, по-малките ученици
2. младежки, юношески, за младежи
JUNIOR events сп. Младежки състезания
3. от/в предпоследен курс (за студент)
II. 1. човек, по-млад от някой друг
he is five years my JUNIOR/my JUNIOR by five years той e пет години по-млад от мен
2. човек с по-низш чин/ранг
3. ам. Студент трета година (при четиригодишен курс)
4. ам. син
5. размер (дрехи) за момичета и дребни жени

junior college ['dʒu:njə,kolidʒ]
n ам. колеж с двегодишен курс, полувисше училище

junior high school [,dʒu:njə'haisku:l]
n ам. прогимназия

juniority n положение на по-млад

junior miss ['dʒu:njəmis]
1. девойка
2. junior

juniper ['dʒu:nipə]
n бот. обикновена хвойна, смрика (Juniperus communis)

junk [dʒʌŋk]
I. 1. стари въжета, използувани за кълчища
2. остатъци, отпадъци, вехтории, боклуци
3. sl. глупости
4. мор. солено месо, пастърма
5. sl. наркотици, особ. хероин
6. тъкан от черепа на кашалот, от която се добива спермацет
7. Голямо парче, буца
II. v късам/режа/чупя на парчета
2. разг. (из) хвърлям (на боклука)
III. n плоскодънна китайска лодка

junk art ['dʒʌŋka:t]
n ам. пластика от отпадъчни материали (стъкло, метал, дърво)

junk-dealer ['dʒʌŋk,di:lə]
n вехтошар

junker ['dʒʌŋkə]
I. 1. нещо вехто/негодно (напр. лека кола)
2. наркоман
II. 1. n нем. ист. юнкер, германски благородник
2. тесногръд/надменен аристократ/военачалник/управник

junket ['dʒʌŋkit]
I. 1. подсладена извара
2. веселие, веселба, гуляй
3. ам. пикник, екскурзия, приятна командировка на обществени разноски
II. 1. веселя се, гуляя
2. ам. отивам на пикник

junk-heap ['dʒʌŋkhi:p]
n ам. куп смет/отпадъци, боклук

junkie ['dʒʌŋki]
1. ам. вехтошар
2. sl. наркоман, търговец на наркотици

junk-mail ['dʒʌŋkmeil]
n ам. реклами и пр., изпратени по пощата

junk-man ['dʒʌŋkmæn]
вж. junk-dealer

junk-shop ['dʒʌŋkʃɔp]
1. вехтошарски магазин, битпазар
2. пренебр. антикварен магазин

junky вж. junkie

junkyard ['dʒʌŋkja:d]
n склад за отпадъци

Juno ['dʒu:nou]
1. мит. Юнона
2. величествена/царствена жена

junoesque [,dʒu:nou'esk]
a величествен, царствен (за жена)

junta ['dʒʌntə]
1. испански/италиански държавен съвет
2. хунта

junto ['dʒʌntou]
вж. junta

Jupiter ['dʒu:pitə]
n мит., астр. Юпитер
by JUPITER! Кълна се в Юпитер!

jural ['dʒuərəl]
1. юридически, законен
2. отнасящ се до/свързан с морални задължения

Jurassic [dʒuə'ræsik]
I. геол. a юрски
II. n Юра, юрски период

jurat ['dʒuəræt]
n юр. заверка на края на клетвена декларация

juridical [dʒuə'ridikl]
a юридически, съдебен
a правен, съдебен, юридически

jurisconsult ['dʒuəriskən,sʌlt]
n юрисконсулт

jurisdiction [,dʒuəris'dikʃn]
1. правораздаване, правосъдие
2. власт, пълномощия, юрисдикция, подсъдност, компетентност, компетенция, подведомствена област, сфера на пълномощия
to come/fall within the JURISDICTION of спадам под юрисдикцията на, от компетентността съм на

jurisdictional [,dʒuəris'dikʃənl]
a свързан с правосъдието/юрисдикцията

jurisprudence [,dʒuəris'pru:dəns]
n юриспруденция, право, правна наука

jurisprudent [,dʒuəris'pru:dənt]
I. a вещ в правотo
II. n юрист, правник

jurisprudential [,dʒuərispru:'denʃl]
a правен, свързан с юриспруденцията/правото

jurist ['dʒuərist]
1. юрист, правник
2. ам. адвокат, съдия
3. студент по прабо

juristic [dʒuə'ristik]
a правен, юридически

juristical [dʒuə'ristikl]
a правен, юридически

juror ['dʒuərə]
1. съдебен заседател
2. член на жури, съдия
3. човек, който се обвързва с клетва

jury ['dʒuəri]
1. съдебни заседатели
common/petty/trial JURY дванадесет съдебни заседатели, които предлагат присъда по граждански и наказателни дела
coroner's JURY свидетели при оглед в случай на насилствена/разг. внезапна смърт
grand JURY съдебни заседатели, които решават дали да се предаде даден въпрос на съда
special JURY съдебни заседатели от дадена професия/съсловие/обществено положение
JURY of matrons съдебни заседателки, които се повикват, когато осъдена на смърт жена заяви, че е бременна
packed JURY специално подбрани съдебни заседатели
2. жури (на конкурс)
3. прен. съд
the JURY of public opinion съдът/преценката на общественото мнение

jury-box ['dʒuəribɔks]
п място на съдебни заседатели

juryman ['dʒuərimən]
1. съдебен заседател
2. член на жури

jury-mast ['dʒuərima:st]
n мор. временна мачта

jury-rigged ['dʒuəririgd]
a мор. с временни мачти/такелаж

jussive [dʒʌsiv]
I. грам. a повелителен, заповеден
II. n повелително/заповедно наклонение

just [dʒʌst]
I. 1. справедлив, заслужен (за наказание, награда и пр.), оправдан
it's only JUST право е, справедливо е
to show JUST cause for привеждам убедителна причина за
2. правилен, верен, точен
II. 1. точно, тъкмо, досущ
not ready JUST yet не още съвсем готов
JUST the man you want тъкмо човекът, който ви трябва
that's JUST it точно така, вярно, правилно, именно, там е лошото
JUST as... as... точно толкова/така... колкото/както
2. едва, едва-едва, за една бройка
I JUST missed being appointed за малко щяха да ме назначат
3. току-що, ей сега, сегичка
I'm JUST coming ей сега идвам
he has JUST come той току-що дойде
JUST now току-що, ей сега, преди малко
4. само, просто
JUST leave it there просто го остави там
5. разг. съвсем, просто
it's JUST too bad! много/колко жалко! very ' JUST so' разг. много коректен/изискан
won't you catch it JUST! won't you JUST catch it! sl. ама има да си патиш! лошо ти се пише! didn't they beat us JUST! ама ни напердашиха! You remember? -don't I JUST! спомняш ли си? -и още как! JUST listen! (я) слушайте/послушайте! JUST you shut up! я млъкни!
III. вж. joust

justice ['dʒʌstis]
1. справедливост, правда
with JUSTICE справедливо, с право
in (all) JUSTICE to him it must be said that справедливо е/справедливостта изисква да се каже, че той
I am bound in JUSTICE to справедливостта изисква аз да
to do someone JUSTICE справедлив съм към някого, признавам заслугите/добрите страни на някого
2. правосъдие
to bring someone to JUSTICE привличам някого под отговорност, предавам някого на съда
the murderer was brought to speedy JUSTICE убиецът бе наказан незабавно
3. съдия
the Lord Chief JUSTICE /the Chief JUSTICE of England председател на Върховния съд в Англия
Chief JUSTICE ам. председател на върховен съд
JUSTICE General председател на върховен съд в Шотландия
JUSTICE of the Peace мирови съдия
to do oneself JUSTICE проявявам се добре
to do JUSTICE to a meal разг. хапвам си порядъчни

justiciable [dʒʌ'stiʃiəbl]
a подсъден, наказуем

justiciary [dʒʌ'stiʃiəri]
I. a юридически, съдебен, правен
II. n съдия

justifiability ['dʒʌsti,faiə'biliti]
n оправда (тел) ност, извинимост

justifiable ['dʒʌstifaiəbl]
a оправдан, оправдателен, извиним

justification [,dʒʌstifi'keiʃn]
1. оправдаване, реабилитация
2. оправдание, извинение
in his JUSTIFICATION за негово оправдание
3. рел. опрощаване на греховете (и JUSTIFICATION by faith)

justificative ['dʒʌtifikeitiv]
a оправдателен, който оправдава

justificatory ['dʒʌtifikeitəri]
a оправдателен, който оправдава

justify ['dʒʌtifai]
1. оправдавам, обяснявам, извинявам, доказвам правотата на
to be justified in doing something с пълно право правя нещо
2. печ. свързвам набор
to JUSTIFY bail юр. потвърждавам под клетва, че съм в състояние да платя гаранцията (за гарант)

justly a справедливо, законно

justness n справедливост, законност

jut [dʒʌt]
I. v издавам се, издаден съм, стърча, изпъквам (често с out)
II. n издатина, изпъкналост

jute [dʒu:t]
I. n бот. юта (Corchorus capsuloris)
II. n ист. член на германското племе юти

juvenescence [,dʒu:və'nesns]
n (преминаване от детство или юношество към) младост

juvenescent [,dʒu:və'nesnt]
a който става младеж

juvenile ['dʒu:vənail]
I. 1. млад, младежки, юношески, непълнолетен, малолетен
JUVENILE court съд за непълнолетни закононарушители
JUVENILE delinquent/offender непълнолетен закононарушител
JUVENILE officer полицейски служител, който се занимава с непълнолетни закононарушители
2. пренебр. детински
II. 1. младеж
2. книга/списание за младежи
3. актъор, който играе младежки роли
4. двегодишен състезателен кон

juvenilia [,dʒu:və'niliə]
n pl младежки произведения (на писател и пр.)

juvenility [,dʒu:və'niliti]
n младост

juxtapose [,dʒʌkstə'pouz]
v поставям един до друг, съпоставям

juxtaposition [,dʒʌkstəpə'ziʃn]
n поставяне/положение един до друг, съпоставяне
to be in JUXTAPOSITION един до друг сме

k [kei]
n буквата K

kabob [kæ'bɔb]
вж. kebab

kafir ['kæfə]
1. кафир (член на юж. -афр. племе)
2. кафирски език
3. пренебр. туземец
4. pl разг. акции от юж. -афр. мини
5. бот. k. сорго (и KAFIR corn)

kail вж. kale

kainite ['kainait]
n изкуствен тор от магнезиев сулфат и поташ

kakemono [,kæki'mounou]
n яп. картина свитък, рисувана върху коприна

kale [keil]
1. бот. къдраво зеле (Brassica oleracea varacephala)
2. шотл. зеле
3. борш, градинарска чорба
4. ам. sl. пари, мангизи

kaleidoscope [kə'laidəskoup]
n калейдоскоп (и прен.)

kalends вж. calends

Kali ['kæli]
n бот. растение (Salsola kali), от което се добива поташ

kalmuck ['kælmʌk]
1. калмик
2. калмикски език

kame [keim]
n геол. тесен ледников нанос

kamikaze [,ka:mi'ka:zi:]
n яп. камикадзе, пилот/самолет, който извършва самоубийствено нападение, жива торпила

kampong ['kæmpɔŋ]
n малайско селце

kangaroo [,kæŋgə'ru:]
1. зоол. кенгуру (сем. Масгоpodidae)
2. pl разг. акции от австралийски мини и пр.
KANGAROO closure парламентарна процедура, която позволява на председател накомисия да определи кои предложения за поправка на законопроект ще се дискутират
KANGAROO court импровизиран незаконен съд, произволно правосъдие

kantian ['kæntiən]
I. фил. a кантиански
II. n кантианец, последовател на Кант

kantianism ['kæntiənizm]
n фил. кантианство

kantism ['kæntizm]
n фил. кантианство

kaolin ['keiəlin]
n минер. каолин

kapok ['keipɔk]
n капок, растителен пух

kappa ['kæpə]
n гръцката буква капа

kaput [kə'put]
1. a predic нем. свършен, пропаднал
2. счупен. развален
3. ам. съвсем старомоден

karabiner [,kærə'bi:nə]
n нем. алп. карабинер

karaite ['kɛərə,ait]
n караит, привърженик на еврейска религиозна секта

karakul вж. caracul

karat ам. carat

karate [kə'ra:ti]
n яп. сn. карате

karma ['ka:mə]
n инд. рел. карма, съдба, орис

karoo [kə'ru:]
n безводно плато в Южна Африка

kaross [kə'rɔs]
n кожена мантия/одеяло на юж. -афр. туземци

karroo вж. karoo

karst [ka:st]
n гeoл. карст

karting ['ka:tiŋ]
n сn. картинг

katharsis вж. catharsis

kava ['ka:və]
1. бот. пипер, полинезийско растение (Piper methysticum)
2. упоително питие от това растение

kayak ['kaiæk]
n каяк (лодка)

kayo ['keiou]
I. n aм. сn. нокаут
II. v ам. сn. събарям с нокаут

kazoo [kə'zu:]
n вид музикален инструмент (играчка)

kebab [ke'bab]
n обик. pl кебап

Keck [kek]
I. v гади ми се
to KECK at (food) отказвам (храна) с отвращение
II. n повдигане, гадене

kedge [kedʒ]
I. n мор. спомагателна котва (и KEDGE-anchor)
II. v мор. изтеглям (заседнал кораб) с помощта на спомагателна котва

kedgeree [,kedʒə'ri:]
n индийско ястие от ориз с риба/яйца и пр

keel [ki:l]
I. 1. мор., ав. кил, ав. вертикален стабилизатор, поет. кораб
on an even KEEL без да се клатя/клатушкам (за кораб, самолет), прен. гладък, на същото ниво, еднакъв по качество, спокоен, уравновесен (за нрав)
2. бот., зоол. ръб
II. 1. обръщам (кораб на една страна) за поправки/почистване на дъното
to KEEL over (пре) обръщам (се), катурвам (се)
2. управлявам (кораб), плувам (за кораб)
to KEEL over with laughter превивам се от смях
III. 1. плоскодънен кораб, шлеп (за превозване на въглища)
2. товарът на такъв шлеп (27 тона)
IV. n шотл. червена боя за клеймосване на овце
V. v клеймосвам (овце) с червена боя

keelhaul ['ki:lhɔ:l]
1. влача (някого) под кила на кораб (за наказание)
2. прен. ругая, наругавам

keen [ki:n]
I. 1. остър (и прен.), пронизващ (за вятър)
2. пронизителен (за звук)
3. остър, силен (за усещане, чувство, интерес), интензивен, ожесточен (за борба и пр.)
4. ревностен, енергичен, страстен, със силно желание, който силно желае/се стреми
to be KEEN to (с inf), to be KEEN on (с ger) много искам да
to be (dead) KEEN on разг. горя от желание за, много обичам/се интересувам от, запален съм по
to be KEEN on one's work работя с желание/мерак
5. спаднал, нисък (за цена)
II. n ирл. оплакване на мъртвец
III. v ирл. оплаквам мъртвец

keep [ki:p]
I. 1. държа
2. държа. задържам
to KEEP someone waiting карам някого да чака
don't let me KEEP you не искам да ви задържам/бавя
3. държа, пазя, поддържам, задържам, запазвам, съхранявам
to KEEP something quiet/secret пазя нещо в тайна
to KEEP a secret пазя тайна
to KEEP oneself warm стоя на топло, обличам се топло
badly kept road лошо поддържан път
to KEEP someone busy намирам някому работа, не оставям някого без работа
to KEEP one's eyes fixed on не отделям/откъсвам очи/поглед от
to KEEP something (back) from someone не казвам нещо на/пазя нещо в тайна от някого
to KEEP (to) one's bed/one's room/the house пазя леглото/стаята, не излизам
4. поддържам, издържам, храня, изхранвам
to KEEP oneself сам се издържам
kept woman любовница, държанка, метреса
5. държа, имам (магазин, слуги, наематели, кола, животни и пр.), гледам, отглеждам (животни), ръководя (училище и пр.)
6. продавам (стоки)
we don't KEEP it не продаваме такова нещо
7. пазя, грижа се за, закрилям, защищавам
God KEEP you! бог да те пази
8. спазвам, съблюдавам (закон, договор и пр.), оставам верен/устоявам на (обещание и пр.)
9. празнувам, пазя, тача (празник)
10. съм, поддържам се, оставам, продължавам да бъда (в известно състояние)
how are you KEEPing? как сте? to KEEP well/in good health добре/здрав съм
the weather KEEPs fine времето продължава да бъде/се задържа хубаво
to KEEP quiet/silent/still мълча
to KEEP awake стоя буден, не заспивам
to KEEP someone awake държа някого буден, не оставям някого да заспи
11. водя (дневник, сметки)
to KEEP note of something вземам си бележка за нещо
12. запазвам се, не се развалям, трая
butter won't KEEP in this weather маслото се разваля/не трае в такова време
13. стоя (си), не излизам
to KEEP indoors/at home не излизам, стоя си в къщи
14. разг. ост. живея, квартирувам
15. продължавам/не преставам (да) (с ger)
to KEEP working продължавам/не преставам да работя
don't KEEP asking questions стига си питал, престани да задаваш въпроси
the thought kept recurring тази мисъл постоянно му/ и пр. се натрапваше, тази мисъл не го/я и пр. напущаше
16. продължавам, карам (в дадена посока)
that news will KEEP тази новина може да се съобщи и по-късно
keep after продължавам дагоня/преследвам, следя зорко, не оставям на мира
keep ahead (of) запазвам преднината си (пред)
to KEEP one step ahead of запазвам малка преднина пред
keep at не прекъсвам (работа), не оставям (някого) да напусне/прекъсне
to KEEP someone at work не оставям някого без работа
we were kept at it all day цял ден не ни оставиха да си отдъхнем, постоянно безпокоя, не оставям на мира, врънкам
keep away отстранявам, гоня, пъдя, държа настрана
крия (from), задържам, попречвам (на някого) да дойде
стоя настрана (from), не се доближавам, не идвам
keep back задържам, спирам (армия и пр.), въздържам, удържам (сълзи и пр.), забавям (реколта и пр.), задържам, удържам (сума), стоя назад/настрана, скривам, прикривам
keep down държа в подчинение, потискам (народ и пр.), спирам (въстание), въздържам, удържам (въздишка, чувство и пр.), не позволявам да се увеличават/растат/размножават (цени, паразити и пр.), не вдигам (глава), не повишавам (глас)
to KEEP one's eyes down гледам надолу, не вдигам очи, задържам (храна, лекарство), стоя наведен
keep from въздържам (се) да не (с ger)
възспирам, не позволявам (да) (с ger)
I cannot KEEP from laughing не мога да не се смея
II. 1. (пари за/цена на) прехрана/фураж, храна и квартира, издръжка
to earn one's KEEP издържам се сам, печеля/изкарвам си прехраната
he isn't worth his KEEP изяжда повече, отколкото изработва
2. ист. централна куда на крепост
for KEEPs завинаги, за постоянно, най-сериозно

keeper ['ki:pə]
1. пазач, пазител
Lord KEEPER of the Great Seal пазител на държавния печат (във Великобритания)
2. съдържател (на магазин и пр. -в съчет.)
boarding-house KEEPER съдържател на пансион
3. Уредник (на музей)
4. съблюдател (на законите и пр.)
5. пръстен, носен над друг, за да го пази да не пада
6. плод, който трае дълго
7. немаломерна риба
8. тех. контрагайка
9. ел. котва (на постоянен магнит)

keepership ['ki:pəʃip]
n служба/длъжност на пазач/пазител

keeping ['ki:piŋ]
1. държане, задържане, запазване
finding is KEEPING намерил ли си нещо, то си е твое
2. спазване, съблюдаване, празнуване (на празник и пр.)
3. издържане, издръжка (на семейство и пр.)
4. отглеждане (на добитък, пчели и пр.)
5. владение, съхранение, охрана, грижа, закрила
to have someone /something in one's KEEPING имам грижата/грижа се/отговорен съм за някого/нещо
to be in someone's KEEPING под грижите/закрилата на някого съм
in safe KEEPING на сигурно място, на съхранение
6. съгласуваност, хармония
in KEEPING with в съгласие/хармония с, съответствуващ/отговарящ на
out of KEEPING with в разрез с, който не съответствува/отговаря/се съгласува/хармонира/не е в тон с
7. attr траен (за плод и пр.)

keepsake ['ki:pseik]
n (нещо, дадено за) спомен
for a KEEPSAKE за спомен

keg [keg]
n бъчонка, бъчвичка, буре (нце)

kelp [kelp]
1. кафяви морски водорасли
2. пепел от тези водорасли, от която се прави йод

kelpie ['kelpi]
I. n мит. шотл. воден дух (обик. в образа на кон)
II. n австрал. овчарско куче

kelpy ['kelpi]
вж. kelpie

kelt [kelt]
I. вж. celt
II. n шотл. съомга след хвърляне на хайвера

kelter ['keltə]
вж. kilter

kelvin ['kelvin]
n киловатчас
KELVIN -scale скала на абсолютната температура

Kemp [kemp]
n текст, груби косми/влакна във вълна

kempy ['kempi]
a текст. груб, неравен

ken [ken]
n ост. (обсег на) зрение, (по) знание
(with) in one's KEN познат, известен, от компетентността на, видим
out of/ontsidc/beyond one's KEN неизвестен, непознат, вън от компетентността на, невидим

kennel ['kenl]
I. 1. кучешка колиба
2. обик. рl място, където се държат ловджийски кучета
3. дупка/бърлога на животно
4. сюрия (ловджийски кучета), глутница (вълци)
5. колиба, бордей
II. 1. слагам/държа (куче) в колиба
2. държат ме/живея в колиба, прибирам се в колибата си (за куче)
III. n канавка

kenning ['keniŋ]
n описателен израз в старонорвежката и староанглийската поезия

kentish ['kentiʃ]
I. a от/на графството Кент, кентски
KENTISH fire бурни/нестихващи аплодисменти/протести
KENTISH rag твърд/плочест варовик, използуван в строителството
II. n кентски диалект

kentledge ['kentlidʒ]
n мор. постоянен баласт от чугун на кораб

Kenyan ['kenjən]
I. a от Кения
II. n жител на Кения

kephalic вж. cephalic

kepi ['keipi]
n фр. кепе (походна войнишка шапка)

kept вж. keep

keramic вж. ceramic

keratin ['kerətin]
n биол., хим. кератин, рогово вещество

keratitis [,kerə'taitis]
n мед. кератит

kerb вж. curb

kerbstone ['kə:bstoun]
n бордюр (на mpomoap)

kerchief ['kə:tʃif]
1. забрадка/кърпа/шалче за глава, шалче (за врата)
2. поет. носна кърпа

kerf [kə:f]
1. рязка (от брадва, трион-на дърво)
2. дънер (на отсечено дърво)
3. мин. подкоп

kermes ['kə:mi:z]
1. изсушени тела на женски щитоносни въшки от рода Kermes (използувани за правене на кърмъзена боя)
2. кърмъз (боя, приготвена от изсушените тела на тези насекоми)
3. минер. кермезит
4. бот. пърнар (Quercus coccifera) (и KERMES oak)

kermess ['kə:mes]
1. холандски/фламандски събор
2. ам. забава с благотворителна цел

kermis ['kə:mis]
вж. kermess

Kern [kə:n]
I. n печ. опашка на буква
II. 1. ист. лековъоръжен ирландски пехотинец
2. селяк, селяндур

kernel ['kə:nl]
1. ядка (на плод), зърно
2. същност, същина, ядро

kerosene ['kerəsi:n]
n керосин, газ (за лампи), петрол

kerosine ['kerəsi:n]
n керосин, газ (за лампи), петрол

Kerry ['keri]
1. ирландска дребна порода млечна крава
2. порода ирландски териер (и KERRY blue)

kersey ['kə:zi]
n вид груб вълнен плат

kerseymere ['kə:zimiə]
n текст. кашмир

kestrel ['kestrəl]
n зоол. керкенез, (черношипа) ветрушка (Faico tinnunculus)

ketch [ketʃ]
n мор. кеч

ketchup ['ketʃəp]
вж. catsup

ketone ['ki:toun]
n хим. кетон

kettle ['ketl]
1. голям метален чайник
2. котел, бакър
3. геол. котловина
4. понор
5. муз. литавра
a pretty/nice KETTLE of fish разг. каша, бъркотия, хубава работа, беля

kettledrum ['ketldrʌm]
1. вж. kettle
2. ост. следобеден прием, гости на чай

kettledrummer ['ketl,drʌmə]
n оркестрант, който свири на литавра

kettle-holder ['ketl,houldə]
n кърпа за хващане на дръжката на горещ чайник/котел

key [ki:]
I. 1. ключ
to turn the KEY on someone заключвам някого
2. ключ, разрешение (на загадка и пр.)
3. ключ, път, способ, ключова позиция, шах първият ход, с който се разрешава задача
4. легенда, условии знаци (на карта), код, шифър, буквален превод, ключ, сборник с отговори на задачи, упражнения и пр
5. муз. ключ, тоналност, тон, височина (на гласа), прен., жив. тон, стил, настроение
in a minor KEY минъорно (и прен.), тъжно, жално
all in the same KEY монотонно
high KEY жив. ярки/живи тонове
in a low KEY жив. в убити/мрачни тонове, прен. без възторг/жизненост/дух
6. клавиш, клапа (на духов инструмент), ключ (на цигулка)
7. буква на пишеща машина
8. тех. клин, шпонка, ключ
9. резе, мандало
10. арх. ключ (на свод, арка)
11. ел. прекъсвач, ключ
12. стр. хастар (на мазилка)
13. pl власт на папата (и power of the KEYs)
14. attr ключов, основен, жизнен, ръководещ
KEY man главен организатор/отговорник
to hold the KEYs държа в ръцете си/под контрол
II. 1. тех. заклинвам/закрепвам с шпонка (in, on)
2. заключвам
3. муз. настройвам (и с up)
4. използувам условии обозначения в обяви (във вестник, списание) с указание същите да бъдат използувани при отговорите
5. арх. завършвам (свод, арка) с ключ (in)
6. съобразявам (to с)
нагаждам, съгласувам (to към, с)
instructions KEYed to a drawing указания, съгласувани с чертеж (на уред и пр.)
key up настройвам (инструмент), възбуждам (и очаквания), раздухвам (чувство), повишавам (ниво), настройвам, подстрекавам, навивам
to KEY someone up to doing something подстрекавам някого да направи нещо
III. n (коралов) риф

keyboard ['ki:bɔ:d]
1. клавиатура (и муз., печ.)
2. ам. дъска за ключове (на ключар)
3. attr клавишен

key-fruit ['ki:fru:t]
n бот. крилатка

keyhole ['ki:houl]
1. отвор за ключ, ключалка
to spy through/listen at the KEYHOLE (s) подслушвам, шпионирам
2. attr ам. интимен (за сведения), недискретен (за журналист)

key move ['ki:mu:v]
key 3 (шах)

key-note ['ki:nout]
1. муз. основен тон, тоника
2. основна мисъл/принцип, преобладаващ тон
3. attr основен
KEY-NOTE speech/address пол. програмна реч

keynoter ['ki:noutə]
n ам. разг. политик, който държи програмна реч

key signature [,ki:'signətʃə]
n муз. арматура

keystone ['ki:stoun]
1. арх. ключ (на арка, свод)
2. прен. основен принцип/елемент, крайъгълен камък (на политика и пр.)

keystroke ['ki:strouk]
n удар (на пишеща машина и пр.)

key valve ['ki:vælv]
вж. valve

keyway ['ki:wei]
n тех. шпонков/клинов канал

keyword ['ki:wə:d]
n прен. ключ, основна дума, обяснение

khaki ['ka:ki]
I. 1. сивокафяв, жълтеникавокафяв, каки
2. ист. милитаристично-империалистичен
II. n сивокафяв плат за униформи

khalif [ka:'li:f]
вж. caliph

khalifat ['ka:lifæt]
вж. caliphate

khalifate ['ka:lifeit]
вж. caliphate

khan [ka:n]
n хан (татарски и пр.)

khedive [ki'di:v]
n ист. хедив

Khmer [kmɛə]
1. ист. жител на древното Кхмерско царство (сегашна Кампучия)
2. ист. кхмерски език

kibble ['kibl]
I. 1. мин. голяма кофа за изнасяне на руда от шахта
2. кофа за вадене на вода от кладенец
3. едро смлянозърно/брашно
II. 1. меля (жито) на едро
2. натрошавам на едро

kibbutz [ki:'bu:ts]
n (pl-im) кибуц (кооперативно стопанство в Израел)

kibe [kaib]
n измръзнало място (особ. на петата)

kibitz ['kibəts]
v ам. разг. кибича, меся се, давам съвети, без да ми ги искат (особ. при игра на карти)

kibitzer ['kibitsə]
n ам. кибик, наблюдател (при игра на карти), който дава съвети, без да му ги искат

kibosh ['kaibɔʃ]
I. 1. глупости, празни приказки
2. ам. пречка, спънка
to put the KIBOSH on слагам край на (нещо) веднъж завинаги
II. v слагам край на (нещо) веднъж завинаги, провалям (нещо)

kick [kik]
I. 1. ритам, хвърлям къч
to KICK someone downstairs изритвам някого (надолу по стълбите), прен. понижавам (служебно)
to KICK into touch сп. Изкарвам в тъч
2. ритам, отскачам (за огнестрелно оръжие)
3. отскачам (за топка)
to KICK someone upstairs разг. шег. повишавам някого, за да се отърва от него
to KICK a man when he is down отмъщавам си на повален противник
kick about ритам насам-натам, разг. търкалям се (за вещи), прен. подритвам (някого)
kick against протестирам/бунтувам се срещу, противя се на
to KICK against the pricks ритам срещу ръжен
kick around kick about 3, разисквам/обсъждам безсистемно, разг. жив съм, навъртам се, съществувам (за идеи и пр.)
kick at kick against
kick back отвръщам на ритника с ритник, прен. връщам си
kick in разбивам (врата и пр.) с ритник
ам. sl. давам, плащам (своя дял)
ам. sl. умирам, пуквам, хвърлям топа
to KICK someone in the teeth разг. проявявам грубо незачитане към/пет пари не давам за някого
kick off хвърлям си (обувките-при събуване), футб. започвам (за мач), нанасям първия удар на топката, ам. разг. започвам
ам. sl. умирам, хвърлям топа
ам. sl. сп. отстранявам (играч)
kick out изритвам, хвърлям къч, ритам, прен. изхвърлям, изритвам (някого), футб. пращам топката в тъч
kick over прекатурвам, събарям (с ритане), запалвам се (за мотор), запалвам (мотор)
kick up вдигам (прах), разбутвам/събирам с крак (килим и пр.), причинявам, вдигам (смут, гюрултия, кавга)
ам. обаждам се (за болеет), to KICK up one's heels скачам/ритам игриво (за кон), прен. забавлявам се, подскачам от радост, разг. хвърлям топа, умирам
II. 1. ритане, ритник, къч, сп. ритване (на топка)
2. ритане, откат (на оръжие), тех. откат, обратен тласък/удар
3. сила, енергия (да се съпротивлявам)
he has no KICK left in him съвсем e изтощен/капнал
4. сила (на питие)
this cocktail has a lot of KICK in it този коктейл e много силен
5. ам. разг. протест, оплакване
6. разг. удоволствие
to get a big KICK out of something нещо ми прави страшно удоволствие
to do something for KICKs правя нещо за удоволствие/кеф
7. ам. Нова мания
8. ам. неочаквано развитие (на събития и пр.)
9. вдлъбнатина на дъното на бутилка
more KICKs than halfpence повече неприятности, отколкото печалба

kickback ['kikbæk]
1. n sl. остра реакция
2. рушвет, комисиона (за услуги, протекция)

kicker ['kikə]
n кон, който има навик да хвърля къч

kick-off ['kikɔf]
1. футб. начало на мач
2. начало
for a KICK-OFF първо на първо

kickshaw ['kikfɔ:]
1. лакомство, деликатес
2. джунджурии, красиви дреболии

kick-turn ['kiktə:n]
n ам. ски обръщане чрез превъртане

kickup ['kikʌp]
n разг. скандал, врява, гюрултия

kid [kid]
I. 1. козле, яре
2. малкото на антилопа и др
3. ярешко месо/кожа, шевро
4. pl обувки, ръкавици и пр. от шевро
5. разг. дете, хлапе, момче
рl дечурлига, хлапетия
6. attr от ярешка кожа
KID brother/sister по-малък брат/сестра, братче/сестриче
II. v (-dd-) окозвам се
III. n sl. измама, баламосване
IV. 1. измамвам, баламоевам
don't KID yourself! не се заблуждавай
2. майтапя, будалкам, занасям (и с on, up)
no KID ding! без майтап
3. to KID around ам. правя лудории/груби шеги
V. n бака

Kidderminster ['kidəminstə]
n вид двуцветен килим

kiddle ['kidl]
n бент/яз с мрежи за ловене на риба, вид талян

kiddy ['kidi]
n разг. детенце, хлапе, малчуган

kid-glove ['kidglʌv]
1. ръкавица от шевро
with KID-GLOVEs прен. деликатно, внимателно, с кадифени ръкавици, с голямо внимание
2. attr тактичен (за метод, похват и пр.), без излишна грубост
KID-GLOVE policy тънка политика, префърцунен

kidnap ['kidnæp]
v (-pp-) открадвам (дете), отвличам, похищавам

kidnaper ам. kidnapper

kidnapper ['kidnæpə]
n човек, който краде деца/отвлича, похитител

kidney ['kidni]
1. анат. бъбрек (и животински-като храна)
2. прен. вид, характер, нрав
man of that KIDNEY човек от тоя вид
man of the right KIDNEY човек какъвто трябва/на място
of the same KIDNEY от един дол дренки, вземи единия, че удари другия
3. attr като бъбрек, овален

kidney-bean ['kidnibi:n]
1. n бот. бял боб (семе на Phaseolus vulgaris)
2. вид дребен боб (Phaseolus coccineus)

kidney-machine ['kidnimə,ʃi:n]
n изкуствен бъбрек

kidney-stone ['kidnistoun]
1. минер. нефрит
2. мед. камък в бъбрека

kidney-vetch ['kidnivetʃ]
n бот. раменка (Anthyllis)

kidskin ['kidskin]
n ярешка кожа, шевро

kike [kaik]
n ам. sl. презр. евреин, чифутин

kill [kil]
I. 1. убивам, умъртвявам, погубвам
to be KILLed in an accident загивам при злополука
to KILL by inches убивам бавно и мъчително
my feet are KILLing me умирам от болка в краката
2. бия, убивам, стрелям (дивеч)
3. коля, заколвам (животно)
4. прен. убивам (болка, време и пр.), премахвам, унищожавам, неутрализирам
5. провалям (пиеса, законопроект)
6. развалям ефекта на
7. Заглушавам (звук)
8. попарвам (за слана)
9. изтощавам (и земя, и пр.)
10. reft утрепвам се (да тичам и пр.)
11. угасявам, спирам (мотор, прожектор и пр.)
12. смайвам, правя впечатление
the joke nearly KILLed me умрях си от смях
dolled up/got up/dressed to KILL много издокаран, наконтен, изтупан (за жена, за да направи впечатление)
13. печ. зачерквам, махвам
14. тенис удрям (топката) така, че да не може да бъде върната, футб. спирам (топка)
15. разг. виждам сметката на. омахвам (ядене, пиене)
to KILL off избивам, унищожавам, изтребвам
to KILL someone with kindness правя мечешка услуга на някого
II. 1. убийство
2. животно, убито на лов, плячка, лов
3. воен. унищожаване на/унищожен неприятелски самолет и пр
4. тенис топка, която противникът не може да върне
to be in at the KILL присъствувам на победата, присъствувам на пооажението/улавянето на жертвата

killdeer ['kildiə]
n зоол. вид сев. -ам. дъждосвирец (Charadrius vociferus)

killer ['kilə]
1. убиец
2. killer whale

killer-satellite ['kilə,sætəlait]
n воен. противоспътников ракетен снаряд

killer whale ['kilə(h)weil]
n зоол. вид хищен делфин (Orcinus orca)

killing ['kiliŋ]
I. 1. убиване, клане, убийство
2. убитоживотно на лов
3. голяма неочаквана (парична) печалба/успех
II. 1. убийствен, съсипателен, уморителен, изтощителен
2. пленителен, разе. много смешен, толкова смешен, че да се пукнеш от смях

kill-joy ['kildʒɔi]
n човек, който разваля удоволствието на другите

kiln [kiln]
I. n пещ за изпичане на тухли, керамика и пр., варница
II. v изпичам (тухли и пр.) в пещ

kiln-dry ['kilndrai]
v изсушавам в пещ

kilo ['ki:lou]
1. съкр. от kilogram (me)
2. съкр. от kilometre

kilocycle ['kilou,saikl]
n физ., рад. килохерц

kilogram ам. kilogramme

kilogramme ['kilougræm]
n килограм

kilometer [ki'lɔmətə]
ам. kilometre

kilometre ['kilou,mi:tə]
n километър

kilowatt ['kilouwɔt]
n фаз. киловат
KILOWATT-hour киловатчас

kilt [kilt]
I. n фустанела (шотландска)
II. 1. запретвам, засуквам (поли)
2. плисирам, надиплям

kilted ['kiltid]
a с фустанела

kilter ['kiltə]
n ред, изправност
out of KILTER в лошо състояние, развален

kimono ['kimounou]
n яп. кимоно

kin [kin]
I. n род, семейство, рода, роднини, родство
near of KIN родствен, сроден, близък, подобен
next of KIN най-близки роднини, опечалените (при погребение)
II. a predic сроден
we are KIN, he is KIN to me роднини сме
to be more KIN than kind не се проявявам като роднина, не се държа роднински

kind [kaind]
I. 1. род, семейство
2. раса, порода
3. вид, сорт, разновидност
what KIND of man is he? що за човек е? he is the KIND of man to, he is a man of the KIND who той е от тези хора, който
of a different KIND друг, различен
something of the KIND нещо такова/подобно
coffee of a KIND нещо, което може да мине за кафе
that is the KIND of thing I mean имам предвид нещо подобно
they are (all) of a KIND лика-прилика ca
all KINDs of things всякакви неща
to have a KIND of suspicion that смътно подозирам, че
4. природа, естество, характер, качество
after its KIND според природата си
to differ in KIND различавам се по естество
5. стока, продукти (като платежно средство)
in KIND в натура, прен. по същия начин
to pay in KIND плащам в натура
6. църк. вино с просфора (за причастие)
7. KIND of разг. един вид, някак, до известна степен, тъй да се каже
I KIND of felt sorry for някак ми дожаляза
to repay/pay hack/answer (someone) in KIND връщам си (го) (някому) тъпкано, плащам със същата монета
II. 1. добър, добродушен, сърдечен, мил, любезен
2. predic мил, любезен (to)
it is very KIND of you to много мило/любезно е от ваша страна да/че
with you be KIND enough to, will you be so KIND as to бихте ли били/бъдете така добър да

kindergarten ['kində,ga:tn]
n детска градина, забавачница

kindergartener ['kində,ga:tnə]
1. учителка в детска градина
2. дете, което ходи на детска градина

kind-hearted [,kaind,ha:tid]
a добросърдечен

kindle ['kindl]
1. запалвам (се), разпалвам (се), пламвам, лумвам
2. прен. разпалвам (се), разгорещявам (се), възбуждам (се)
to KINDLE someone to do something подбуждам/насъсквам някого да направи нещо
3. блясвам, светвам (и с up)
въодушевявам се (with)
his eyes KINDLEd очите му светнаха

kindliness ['kaindlinis]
1. добрина, добра постъпка
2. мекота (на климат)

kindling ['kindliŋ]
1. запалване, разпалванe
2. и рl подпалки, трески, борина

kindly ['kaindli]
I. 1. добър, благ, мех
to have a KINDLY feeling towards чувствувам симпатия/благоразположен съм към
2. мек, приятен (за климат)
II. 1. любезно, приветливо, от сърце
to be KINDLY disposed towards благоразположен съм към
KINDLY let me know моля, съобщете ми
will you KINDLY ще бъдете ли така добър да
2. охотно, с удовблствие, на драго сърце
to take it KINDLY приемам на драго сърце
to take KINDLY to (something) приемам добре/привиквам с (нещо)
not to take KINDLY to criticism не обичам да ме критикуват

kindness ['kaindnis]
1. добрина, доброта
доброжелателство (towards)
will yon have the KINDNESS to...? ще бъдете ли така добър да.
2. услуга, добро дело, любезност
to do someone a KINDNESS правя услуга някому

kindred ['kindrid]
I. 1. кръвно родство
the ties of KINDRED родствени връзки
2. сродство, близост, прилика (with)
3. род, рода, роднини, родственици
II. 1. близък, подобен
KINDRED spirits сродни души
2. от един и същи род, сроден

kine [kain]
ост. поет. рl от cow

kinema ['kinima]
вж. cinema

kinematograph [kini'maetougraif]
вж. cinematograph

kinetic [ki'netik]
I. a кинетичен
KINETIC art/sculpture кинетично изкуство/релеф/скулптура/композиция от отпадъчни материали (с подвижни части, задвижени от въздушни течения, мотор и пр.)
II. n рl кинетика

kinetics n кинетика

king [kiŋ]
I. 1. крал, цар
2. пръв в своята облает, цар, бог
3. магнат
oil KING петролен магнат
4. карти поп
KING of diamonds, etc. поп каро и пр
5. шах цар
dish fit for a KING царско ядене
KING Charles's head натрапчива мисъл, идея фикс
KING's highway шосе, обществен път
KING of/at arms хералдмайстор, висш чиновник в хералдическата палата/колегия
KING's peace обществен ред
II. v провъзгласявам за крал/цар
to KING it (over someone) държа се господарски (с някого)

king-bolt ['kiŋboult]
n тех. главен болт, шенкелен болт, ос (на шарнир)

king-crab ['kiŋkræb]
n зоол. голямо раковидно, особ. от рода Limulus

kingcraft ['kiŋkra:ft]
n изкуството да се управлява

king-cup ['kiŋkʌp]
1. n бот. вид лютиче (Ranunculus)
2. блатняк (Caltha palustris)

kingdom ['kiŋdəm]
1. кралство, царство, кралска/царска власт
2. прен. царство
vegetable/animal KINGDOM растително/животинско царство/свят
to come into one's KINGDOM бивам признат, налагам се

kingdom-come ['kiŋdəm'kʌm]
n разг. оня свят
to/till KINGDOM-COME до второ пришествие
gone to KINGDOM-COME разг. умрял, отишъл на оня свят

kingfish ['kiŋriʃ]
n зоол. вид голяма морска риба (Larnpris regius)

kingfisher [kiŋ,fiʃə]
n зоол. (синъо) рибарче (Alcedo atthis)

kinghood ['kiŋhud]
n кралски/царски сан

kinglet ['kiŋlit]
1. кралче, царче
2. зоол. жълтоглаво кралче (Regulus cristatus)

kinglike ['kiŋlaik]
a подобен на крал/цар, царствен, царски

kingly ['kiŋli]
a кралски, царствен, величествен

king-maker ['kiŋ,meikə]
1. n. човек, който качва и сваля

king-pin ['kiŋpin]
1. king-bolt
2. прен. център, важен човек/клечка
3. средна кегла

king-post ['kiŋpoust]
n стр. поп, попова греда

king's-evil ['kiŋz,i:vl]
n мед. скрофулоза, скрофули

kingship ['kiŋʃip]
1. кралски/царски сан
2. царуване

kingsize ['kiŋsaiz]
a разг. много голям/дълъг/добър

kingsized ['kiŋsaizd]
a разг. много голям/дълъг/добър

kink [kiŋk]
I. 1. извивка, чупка, гънка
2. схващане (на шия), премятане (на жила, мускул)
3. прищявка, своеобразност, ексцентричност, чудатост
4. недостатък, спънка, засечка
II. v усуквам (се), образувам чупка

kinkle ['kiŋkl]
n извивчица

kinkled ['kiŋkld]
a ситно къдрав, с чулки

kinky ['kiŋki]
1. извит, ситно къдрав
2. разг. ексцентричен, смахнат, луд
3. извратен, хомосексуален

kino ['ki:nou]
n клей/смола от няколко тропически растения

kinsfolk ['kinzfouk]
n pl роднини, родственици

kinship ['kinʃip]
1. роднинство, родство
2. сродство, близост, прилика

kinsman ['kinzman]
n (pl-men) роднина, родственик

kinswoman ['kinzwumən]
n (pl-women) роднина, родственица

kint вж. quint

kiosk ['ki:ɔsk]
1. къошк, павилион
2. вестникарска будка

kip [kip]
I. 1. дом за пренощуване
2. легло
3. спане, сън, дрямка
4. вертеп
II. v (-pp-) sl. лягам си, спя
to KIP down лягам си, заспивам
to KIP out спя на открито
III. 1. кожа на младо или дребно животно, вързоп от такива кожи
2. търг. хиляда фунта (453,59 кг)

kipper ['kipə]
I. 1. пушена риба, особ. херинга
2. мъжка съомга (през периода на оплождането)
3. sl. човек
giddy KIPPER халосник
II. v соля и пуша риба

kirk [kə:k]
n шотл. черква

kirk-session ['kə:k,seʃn]
n шотл. духовен презвитериански съд

kirsch ['kiəʃ]
n нем. вишновка

kirschwasser ['kiəʃ,va:sə]
n нем. вишновка

kirtle ['kə:tl]
1. n ост. рокля, фуста
2. рубашка

kismet ['kismet]
n тур. късмет, съдба

kiss [kis]
I. 1. целувка
to give a KISS целувам
to send/blow a KISS пращам въздушна целувка
deep/French/soul KISS страстна целувка
2. леко докосване, чукване (на билярдни топки)
3. малък сладкиш, бонбонче
a KISS of life изкуствено дишане уста в уста, прен. средство за повишаване на жизнеността
KISS of death привидно приятелска постъпка, която носи гибел, целувка на Юда
II. 1. целувам, целуваме се
to KISS and be friends сдобряваме се
to KISS away tears изтривам сълзи с целувки
to KISS someone goodbye/good night целувам някого за сбогом/за лека нощ
to KISS one's hand to пращам въздушна целувка на
to KISS hands/the hand целувам ръка на крал при приемане на министерски пост
2. едва се докосвам до, галя, погалвам
3. чуквам се леко (за билярдни топки)
4. to KISS off ам. sl. отпращам, отхвърлям (молба и пр.)
to KISS the book целувам Библията (при полагане на клетва), to KISS the dust/ground пълзя/унижавам се пред победител, претърпявам поражение, бивам убит
to KISS goodbye to something прощавам се с нещо, примирявам се със загубата на нещо

kiss-curl ['kiskə:l]
n къдрица (на челото, слепоочието)

kisser ['kisə]
1. човек, който целува
2. sl. уста
3. sl. лице

kissing crust ['kisiŋkrʌst]
n мека странична кора на хляб

kiss-in-the-ring ['kisinðə'riŋ]
n вид гоненица

kiss-me-quick ['kismi'kwik]
1. ост. вид женска шапчица, капишон
2. къдрица

kit [kit]
I. 1. (съдържанието на) войнишка раница/торба
2. екип (ировка), принадлежности, торба, чанта и пр. за принадлежности
3. комплект инструменти (и KIT of tools)
4. комплект, части за сглобяване (на уред, мебели и пр.)
5. каче, бъчвичка
the whole KIT and caboodle ам. всички, цялата компания, целият куп неща
II. v (-tt-) екипирам, снабдявам с (и с out, up)
to KIT oneself up издокарвам се
III. съкр. от kitten
IV. n малка цигулка

kit-bag ['kitbæg]
1. войнишка торба/раница
2. сак

kit-cat ['kitkæt]
n портрет, отрязан над кръста

kit-cat portrait ['kitkæt,pə:trit]
n портрет, отрязан над кръста

kitchen ['kitʃin]
1. кухня
2. кухненски персонал
3. муз. sl. ударни инструменти в оркестър
4. attr кухненски
KITCHEN unit комбиниран кухненски шкаф
KITCHEN police ам. воен. войници, който помагат в кухнята

kitchen cabinet ['kitʃin,kæbinət]
1. кухненски шкаф
2. ам. неофициални съветници, използувани от правителство

Kitchener ['kitʃinə]
1. n ост. готварска печка
2. магер, манастирски готвач

kitchenette [,kitʃi'net]
n кухничка, бокс

kitchen garden ['kitʃin,ga:dn]
n зеленчукова градина

kitchen sink ['kitʃinsiŋk]
1. кухненска мивка
2. прен. груб реализъм (в драма, изкуство и пр.)
3. attr грубо реалистичен
KITCHEN SINK drama английска социално-битова драма от 50-те и 60-те години на XX в.
everything but the KITCHEN SINK всичко възможно, всичко, което можеш да си представиш, какво ли не

kitchen stuff ['kitʃinstʌf]
1. продукти, особ. зеленчуци
2. кухненски отпадъци

kitchenware ['kitʃinwɛə]
n кухненски съдове и прибори

kite [kait]
I. 1. зоол. каня (Milvus ictinus)
2. прен. акула
3. хвърчило
to send up/fly a KITE пускам хвърчило, прен. опитвам почвата
4. търг. sl. Фиктивна полица
to fly a KITE опитвам се да прокарам фиктивна полица/свидетелство и пр
5. ав. sl. лек самолет
6. pl. мор. най-горните платна на кораб
II. 1. летя, извисявам се, качвам се
2. покачвам (се) бързо (за цени и пр.)
3. търг. sl. Използувам фиктивна полица и пр

kite balloon ['kaitbə.lu:]
n привързан балон

kith [kiθ]
n KITH and kin роднини, близки, приятели и познати

kitsch [kitʃ]
n кич, изкуство/литература без художествена стойност, безвкусица

kitten ['kitn]
I. 1. коте (нце)
2. малкото на лисица, земеровен заек и пр
3. закачливо момиче, кокетка
to have KITTENs прен. разг. много съм уплашен/разстроен
II. v котя се, окотвам се

kittenish ['kitəniʃ]
1. игрив, като коте
2. закачлив, кокетлив

kittiwake ['kitiweik]
n зоол. вид чайка (Rissa tridactyla)

kittle ['kitl]
I. a шотл. мъчен, опак, опърничав, своенравен (особ. KITTLE cattle)
II. 1. v шотл гъделичкам
2. озадачавам

kitty ['kiti]
I. n писе (нце)
II. 1. sl. затвор
2. карти банка
3. разг. (общ) фонд, спестявания

kiwi ['ki:wi:]
1. зоол. киви, аптерикс (Apteryx)
2. sl. новозеландец
3. ав. sl. служещ от нелетящия състав

Klan [klæn]
ам. съкр. от Ku-Klux-Klan

klaxon ['klæksn]
n авт. клаксон

Kleenex ['kli:neks]
n мека тънка хартия за носни кърпи и пр

klepht [kleft]
1. n гр. ист. клефт, хайдутин
2. разбойник

kleptomania [,kleptou'meinjə]
n клептомания

kleptomaniac [,kleptou'meiniæk]
n клептоман

klipspringer ['klipspriŋə]
n зоол. малка юж. -афр. антилопа (Oreotragus oreotragus)

kloof [klu:f]
n юж. -афр. теснина, клисура, дол

knack [næk]
1. сръчност, похват (ност), леснина, цака
to get the KNACK of it хващам му цаката
to have the KNACK of doing something иде ми отръки да правя нещо
there's a KNACK in it има си цака/колай тази работа
2. навик
to get into the KNACK of (c ger) свиквам да
3. похват, способ
4. ост. играчка, дреболия, джунджурия

knacker ['nækə]
n закупвач на стари коне за клане/на стари постройки, кораби и пр. заради материала

knacky ['næki]
a сръчен, ловък, похватен

knag [næg]
1. чеп, чвор
2. чекор

knap [næр]
I. 1. изпъкналост
2. връх на хълм, височина
II. 1. троша (камъни, чакъл), дялам (кремък)
2. sl. крада, свивам
3. удрям, чукам

knapper ['næр]
n каменар

knapsack ['næpsæk]
n раница

knapweed ['næpwi:d]
n бот. вид червена метличина (Centaurea nigra)

knar [na:]
n чеп, чвор, израстък на дърво

knave [neiv]
1. ост. мошеник, безчестен човек, негодник
2. ост. момче, слуга
3. карти момче, вале

knavery ['neivəri]
n мошеничество, измамничество

knavish ['neiviʃ]
a мошенически, измамнически

knead [ni:d]
1. меся, замесвам, мачкам (тесто, глина)
2. прен. споявам, смесвам (together), оформявам, обработвам (общественото мнение и пр.)
3. мачкам, разтривам, масажирам, правя масаж (на)

knee [ni:]
I. 1. коляно
on one's KNEEs, on bended KNEE (s) на колене
to godown/fall/drop/bc on one's KNEEs коленича, падам на колене, прен. превивам врат
to go down/sink on one's KNEEs to коленича пред
2. тех. ъгълник, ъглово парче
3. стр. паянта
4. мат. промяна в посоката на крива
to bend/bow the KNEE to/before превивам врат пред, подчинявам се на, моля се на
to bring someone to his KNEEs накарвам някого да се подчини
to give a KNEE to бокс секундирам, прен. помагам на
II. 1. допирам/удрям с коляно
2. разг. правя (панталон) да се издуе на коленете
3. стр. съединявам/заякчавам с коляно/паянта

kneebrecches ['ni:britʃiz]
n pl ист. кюлоти

knee-cap ['ni:kæp]
1. анат. колянно капаче, патела
2. наколенник

knee-deep ['ni:di:p]
1. стигащ до коленете
2. прен. съвсем затънал/замесен

knee-high ['ni:hai]
a който стига до коленете

knee-jerk ['ni:dʒə:k]
n коленен рефлекс

kneel [ni:l]
1. коленича, падам на колене (и с down)
2. прен. преклонявам се, превивам врат (to)

kneeled [ni:ld]
1. коленича, падам на колене (и с down)
2. прен. преклонявам се, превивам врат (to)

kneeling ['ni:liŋ]
a коленичил, на колене

knee-pan ['ni:рæn]
вж. knee-cap

knell [nel]
I. 1. камбанен звън, особ. погребален (и death KNELL)
to toll the KNELL/a funeral KNELL бия на умряло/за погребение
2. прен. знамение, предзнаменование
to sound/ring the (death) KNELL for/of оповестявам/предвещавам края/гибелта на
II. 1. бия на умряло
2. звуча тържествено/тъжно/зловещо
3. призовавам/оповестявам (като) с камбанен звън

knelt [nelt]
1. коленича, падам на колене (и с down)
2. прен. преклонявам се, превивам врат (to)

Knesset ['knesit]
n кнесет (израелският парламент)

knew вж. know

knickerbockers ['nikəbɔkəz]
n pl къс голф (панталон)

knickers ['nikəz]
1. knickerbockers
2. кюлоти

knick-knack ['niknæk]
n дреболийка, фигурка, украшение, джунджурия, дрънкулка

knick-knackery ['niknækəri]
n дреболии, украшения, джунджурии, дрънкулки

knife [naif]
I. 1. нож
2. тех. нож (на машина), зъб (на фреза), острие
3. мед. скалпел
4. прен. операция, нож
to get one's KNIFE into/have one's KNIFE in имам зъб на, изливам злобата си върху, критикувам остро
to ply/play a good KNIFE and fork похапвам си, имам си и смърт
that you could cut with a KNIFE гъст, с нож да го режеш (за мъгла), почти осезаем (за мълчание и пр), вонящ, тежък (за въздух)
II. 1. режа с нож, кастря
2. нанасям удар с нож
3. прен. забивам нож в гърба
4. ам. цепя, поря (вълни)

knife-edge ['naifedʒ]
1. острие (като) на нож
2. Опора на махало и пр., опорна призма
3. хребет
4. прен. несигурно/рисковано положение

knife-grinder ['naif,graində]
1. точилар
2. точило

knife-switch ['naifswitʃ]
n ел. ножов/лостов прекъсвач

knight [nait]
I. 1. рицар (и прен.)
2. Ненаследствена титла sir, дадена за заслуги
3. кавалер на орден
KNIGHT of the Garter кавалер на ордена на Жартиерата
4. ист. представител на графство в парламента (и KNIGHT of the shire)
5. ист. конник (в древния Рим)
6. шах кон
KNIGHT of the road разбойник, търговски пътник, скитник
II. 1. ист. посвещавам в рицарство
2. Давам титлата knight на

knightage ['naitidʒ]
n (списък на) всички лица със званяето knight

knight-errant [,nait'erənt]
n (pl knights-errant) странствуващ рицар

knighthood ['naithud]
1. рицарско звание
2. звание knight
3. рицарско достоинство
4. събир. рицарство

knightliness ['naitlinis]
n рицарство

knightly ['naitli]
a на рицар, рицарски, достоен за рицар

knit [nit]
1. плета, плета лицево
to KNIT stockings out of wool, to KNIT wool into stockings плета вълнени чорапи
2. съединявам (се), споявам (се), втвърдявам (се), сраствам се (за каст), завързвам (за плод)
3. свивам (вежди) (и с together)
closely knit argument добре обоснован довод
knit together сплитам, преплитам, сраствам се, зараствам (за счупена кост), прен. съединявам (се), свързвам (се), сплотявам
knit up изплитам (изпусната бримка), изплитам (вълна и пр.)
свързвам (се) (with), разрещавам (спор)

knitter ['nitə]
n плетач

knitting ['nitiŋ]
1. плетене, плетиво
2. срастване (на кост)

knitting-machine ['nitiŋməʃi:n]
n плетачна машина

knitting-needle ['nitiŋ,ni:dl]
n игла/кука за плетене

knitwear ['nitwɛə]
n трикотаж

knob [nɔb]
1. буца, изпъкналост (и на растение)
2. обла дръжка (на врата), топка (на бастун)
3. копче (на радиоапарат и пр.)
4. бучка (масло, въглища)
with KNOBs on sl. ирон. и нещо отгоре, и още как
още нещо няма ли? ново двайсет, как не

knobbed [nɔbd]
a с буци, с обла дръжка, с топка/главичка

knobble ['nɔbl]
n малка изпъкналост, топчица

knobbly ['nɔbli]
a неравен, с буци/изпъкналости

knobby ['nɔbi]
1. knobbly
2. топчест, валчест

knobkerrie ['nɔbkeri]
n боздуган (афр. оръжие)

knobstick ['nɔbstik]
1. бастун с топка (използуван като оръжие)
2. ост. sl. стачкоизменник

knock [nok]
I. 1. удрям (се), чукам (се), чуквам (се), почуквам, хлопвам, похлопвам, тропвам, потропвам, блъскам (се)
to KNOCK someone flat/senseleas/unconscious/cold повалям/събарям някого (на земята), замайвам някого с удар
2. тракам (за машина, поради неизправност)
3. sl. смайвам, същисвам
to KNOCK someone cold съвсем същисвам, шокирам
to KNOCKsomeone dead вземам акъла на/шашвам някого
to KNOCK them in the aisles театр. шашвам публиката
4. sl. критикувам рязко, намирам кусури на
to KNOCK (some) sense into someone разг. вразумявам някого
to KNOCK into the middle of next week разг. натирвам
to KNOCK on the head удрям по главата, осуетявам, развалям
to KNOCK someone into a cocked hat правя някого на пух и прах
koock about/around разг. бия, удрям, млатя, отнасям се грубо към, блъскам, тласкам, скитам (из), обикалям, въртя се, навъртам се
to KNOCK about with someone влача се/скитам с някого, водя нередовен/безпътен живот, намирам се, подмятам се, търкалям се (за предмети)
knock back sl. гаврътвам, изпивам, изяждам, разг. струвам (пари), ощетявам, онеправдавам
knock down събарям (на земята), повалям, катурвам, разрушавам, събарям, оборвам (довод), бруля, обрулвам, разглобявам, разг. отбивам от, намалявам (цена)
продавам (на търг) (for, at за), побеждавам
sl. печеля, изкарвам, докарвам си
ам. sl. злрупотребявам, присвоявам, крада
knock in забивам, зачуквам, разбивам, избивам
to KNOCK someone's head/teeth in разбивам главата на някого, разбивам/избивам зъбите на някого
to KNOCK a hole in пробивам дупка в
to KNOCK holes in an argument разбивам довод/аргумент
knock off махвам/свалям от, събарям
to KNOCK someone off his pins sl. зашеметявам някого с удар, прен. слисвам някого, намалявам, смъквам, отбивам от (цена), разг. пиша/съчинявам набързо, скалъпвам, претупвам, разг. свършвам, прекратявам, прекъсвам, преустановявам
sl. убивам, пречуквам
ам. sl. умярам
sl. открадвам, задигам, ограбвам
sl. (бързо) прелъстявам и зарязвам (жена), KNOCK it off! sl. спри! престани! стига! to KNOCK someone's head off sl. строшавам главата на някого, далеч надминавам някого
to KNOCK spots off someone разг. Превъзхождам някого, слагам някого в джоба си
to KNOCK off a good deal of work свършвам добра работа, отхвърлям доста работа
knock out избивам (зъби), изкъртвам
изваждам (око и пр.), изтърсвам (пепел от лула), to KNOCK someone's brains out разбивам главата на някого, карам някого да изгуби съзнание, бокс нокаутирам, разг. смайвам, слисвам, елиминирам, особ. в състезание, побеждавам
ам. sl. изтощавам, преуморявам, разг. скалъпвам набързо, нахвърлям (план и пр.), разрушавам, повреждам
to KNOCK stupid ideas out of избивам глупости от главата на
to KNOCK the bottom out of разг. правя на пух и прах, разклащам из основи
to KNOCK the hell/the living daylights out of sl. пребивам от бой
to KNOCK the spirit/the stuffing out of разг. деморализирам, смазвам
knock over прекатурвам, събарям, ам. слисвам, смайвам, ограбвам, открадвам, отвличам (самолет и пр.)
knock together сковавам набързо, изкалъпвам, удряме (се) един в друг
my knees KNOCK together краката ми треперят от страх
to KNOCK their heads together разг. принуждавам ги да престанат да се карат/да упорствуват
knock under подчинявам се, предавам се
knock up первам/удрям нагоре, подхвърлям (топка), събуждам, разбуждам, изморявам, изтощавам, съсипвам
sl. скалъпвам, импровизирам, приготвям набързо (ядене и пр.), крикет отбелязвам (точки), ам. вулг. правя (жена) да забременее
to KNOCK up against удрям се/блъскам се в, срещам случайно, попадам на
II. 1. удар, чукване
to give a KNOCK почуквам
to give someone a KNOCK on the head удрям някого по главата
to get a nasty KNOCK бивам ударен зле (и прен.)
2. прен. удар, несполука, шок
to take the KNOCK sl. понасям големи загуби
3. sl. злостна критика, оскърбление
4. тех. прекъсване (неправилно функциониране на машина)

knock-about ['nɔkəbaut]
I. 1. шумен, груб, буен (за игра)
2. грубо комичен, фарсов (за комедия и пр.)
3. работен, всекидневен (за облекло)
II. 1. (комичен артист в) груб фарс/просташко представление, груба шега
2. скитник
3. австрал. общ работник
4. малка яхта/кола

knock-down ['nɔkdaun]
I. 1. съкрушителен, зашеметяващ (за удар и прен.)
2. разглобяем
3. минимален, най-нисък (за цена)
II. 1. съкрушителен/зашеметяващ удар
2. нещо разглобяемо (мебел и пр.)

knocker ['nɔkə]
1. човек, който чука
2. чукало (и door-KNOCKER)
3. ам. критика?
up to the KNOCKER sl. в отлично състояние, до съвършенство, по последната мода

knocker-up ['nɔkər'ʌp]
n човек, който буди (работници и пр.) с чукане

knock-out ['nɔkaut]
1. сп. нокаут
2. прен. поражение
3. купувач на търг, който в споразумение с други купувачи предлага ниски цени, такъв търг
4. sl. нещо поразително/за чудо и приказ, бомба
5. аttr елиминационен (за състезание), упоителен, причиняващ загубване на съзнание (за лекарство)

knoll [noul]
I. n хълмче, могилка
II. 1. бия (камбана)
2. звъня, бия (за камбана)

knop [nɔp]
1. вж. knob
2. ост. цветна пъпка
3. орнамент във вид на пъпка

knot [nɔt]
I. 1. възел (и анат.)
2. флъонга, джуфка
3. прен. връзки (особ. брачни)
4. трудност, мъчнотия, усложнение, проблем
to tic someone in KNOTs разг. напълно обърквам някого
to tie oneself in/up in/into KNOTs обърквам се, уплитам се
5. лит. интрига, завръзка (на фабула)
6. бот. нарастък, израстък, чеп, чвор, възел
7. група, куп (of)
to stand about in KNOTs стоим на групи
8. мор. възел (1853 м)
9. тех. щупла (в отливка)
10. кок (и KNOT of hair)
Ms stomach was all in KNOTs свиваше го стомахът
II. v (-tt-) l. свързвам, връзвам (на) възел
2. правя ресни
3. ставам на/образувам възли (за канап), уплитам (се), омотавам (се), заплитам (се)
4. свивам (вежди)
5. замаскирам чеповете (в паркет и пр.)
III. n зоол. исландски брегобегач (Calidris canutus)

knotgrass ['nɔtgra:s]
n бот. пача трева (Polygonum avieulare)

knot-hole ['nothoul]
n дупка от чеп

knotted ['notid]
1. a с възли, възлест
2. чепат, чворест

knotty ['nɔti]
1. чепат, чворест
2. с възли, загрубял, жилест, с подути стави
3. прен. труден, сложен, заплетен

knotwork ['nɔtwə:k]
1. плетеница
2. вид бродерия

knout [naut]
I. n рус. камшик
II. v бия с камшик

know [nоu]
I. 1. зная, познавам, запознат съм с, осведомен съм по, разбирам от
I wouldn't KNOW не знам, не мога да кажа
as far as/for al! I KNOW доколкото зная
to get/come to KNOW запознавам се с, опознавам, научавам се
there is no KNOWing човек не знае, не може да се каже (how, why)
2. зная от опит/какво е
to KNOW hunger зная какво е глад, гладувал съм
he has never KNOW n sickness не знае какво е болеет, никога не е боледувал
3. познавам, разпознавам, различавам (by по)
I wouldn't KNOW her from Adam/from a crow нe бих могъл да я (раз) позная
I knew him for a Frenchman познах, че с французин
you wouldn't KNOW him from an Englishman не бихте казали, че не е англичанин
he KNOWs a good thing when he sees it той разбира от хубаво
4. зная, умея, мога
to KNOW how to read/swim, etc. зная да чета/плувам и пр.
all I KNOW (how) колкото мога, с всички сили
5. посещавам, спохождам, общувам, имам работа с
he is not a man to KNOW не e човек, с когото да имаш работа, не е цвете за мйрисане
6. ост. имам полови сношения с
to KNOW one's way about/the time of day/a thing or two/what o'clock it is разбирам и аз от нещо, не съм съвсем загубен, пачигъоз съм
to KNOW what one is about зная какво правя/искам, действувам разумно
to KNOW better ставам по-предпазлив/разумен, вече знам, все пак съм по-умен
IKNOW better than that знам, че не е така, не съм толкова глупав, на друг ги разправяй
to KNOW better than to гледам да не. не съм толкова глупав да, достатъчно съм благоразумен да не
you ought to KNOW better than to би трябвало да знаеш, че не бива да
to KNOW one's own business знам си работата
before you KNOW where yon are докато се усстиш/разбереш какво става
don't I KNOW it на мен ли гй разправяш, знам аз
not if I KNOW it за нищо на света
that's all you KNOW (about it) ирон. много (ги) разбираш ти
what do you KNOW! ами! нима! не думай! как ти се вижда тая работа! know about чнам/осведомен съм за. в течение съм на, узнавам
I don't KNOW about that не съм сигурен
what do you KNOW about that? ам. какво ще кажеш за това? представяш ли си? know of знам/чувал съм за
not that I KNOW of доколкото знам, не
II. n to be in the-ризг. знам, в течение съм (about на), посветен съм (about в)

knowable ['nouəbl]
1. познаваем
2. общителен

know-all ['nouɔ:l]
n всезнайко

know-how ['nouhau]
1. умение, вещина, сръчност, похват, находчивост
2. тайни на производството

knowing ['nouiŋ]
1. хитър, буден, отракан
2. сръчен, ловък, похватен
3. многозначителен
to assume a KNOWING air придавам си вид на човек, който знае всичко
4. съзнателен, умишлен

knowingly ['nouiŋli]
1. съзнателно, умишлено, преднамерено, с цел
2. изкусно, сръчно, ловко
3. многозначително

know-it-all ['nouitɔ:l]
ам. разг. know-all

knowledge ['nɔlidʒ]
1. знание (of), common/general KNOWLEDGE (все) общо достояние
it is common KNOWLEDGE that общоизвестно е, всички знаят, че
my KNOWLEDGE of him това, което зная за него
to the best of my KNOWLEDGE, as far as my KNOWLEDGE goes доколкото ми е известно
to my (certain) KNOWLEDGE знам (положително)
not to my KNOWLEDGE доколкото знам, не
with a full KNOWLEDGE of с пълно съзнание за
it has come to my KNOWLEDGE that научих се, че
to keep from the KNOWLEDGE of крия от
I had no KNOWLEDGE of it не знаех това
2. знание, знания, познания, ерудиция (of)
to have a KNOWLEDGE of зная, владея (език и пр.), general KNOWLEDGE обща култура
3. новина, съобщение, известие, вест (of)
4. наука, познание

knowledgeable ['nɔlidʒəbl]
a ризг. добре осведомен, с широки познания, интелигентен
to be KNOWLEDGEABLE about разбирам от

known I. вж. know
II. a известен, познат
to make KNOWN съобщавам за, оповестявам, разгласявам, разкривам
to make oneself KNOWN to представям се на, разкривам се на

know-nothing ['nou,nʌθiŋ]
1. n разг. невежа
2. агностик

knpck-knced ['nɔkni:d]
1. с обърнати навътре колене
2. прен. слаб, неиздържан (за довод)

knuckle ['nʌkl]
I. 1. n става на пръст
to rap/give someone a rap over/on the KNUCKLEs плясвам през ръцете, бия през пръстите (и прен.)
2. джолан
3. тех. шарнир (но съединение)
near the KNUCKLE разг. граничещ с неприличното
II. v удрям/натискам/трия със ставите на пръстите
to KNUCKLE down/under отстъпвам, подчинявам се, превивам врат (to)
to KNUCKLE down to залавям се за (работа)

knuckle-bone ['nʌkIboun]
1. ашик
2. pi игра на ашици

knucklebones n игра на ашици

knuckle-duster ['nʌkl.dʌstə]
n (метален) бокс

knuckle-joint ['nʌkldʒɔint]
1. вж. knuckle
2. knuckle

knur вж. knurr

knurl [nə:1]
1. чеп, чвор, израстък
2. метал, изпъкналост, нарез, бразда

knurr [nə:]
вж. knurl

koala [kou'a:lə]
n зоол. коала (и KOALA-bear) (Phascolarctos cinereus)

kobold ['koubəld]
1. n нем. лшт. коболд, домашен дух
2. гном

Kohl [koul]
n прах за почерняне на клепачите

kohlrabi [koul'ra:bi]
n бот. алабаш (Brassica oleracea var. gongylodes)

kola ['koulə]
n бот. кола

kolkhoz [kol'hɔ:z]
n рус. колхоз

kook [kuk]
n ам. ексцентричен/чудат/луд човек

kookie ['kuki]
a ексцентричен, смахнат

kooky ['kuki]
a ексцентричен, смахнат

kopeck вж. copeck

kopie ['kɔpi]
n юж. -афр. хълмче

kopje ['kɔpi]
n юж. -афр. хълмче

Koran [kɔ'ra:n]
n араб. рел. Коран

Korean [kɔ'riɔn]
I. a корейски
II. 1. кореец
2. корейски език

kosher ['kouʃɔ]
I. 1. кашер, приготвен по еврейските религиозни изисквания (за храна)
2. sl. който е както трябва/наред, истински
II. n (магазин/ресторант, където се продава/сервира) кашер/храна, отговаряща на еврейските религиозни изисквания

kotow [,kou'tau]
n кит. поклон до земята, метан

koumis ['ku:mis]
n рус. кумис

koumiss ['ku:mis]
n рус. кумис

kowtow [,kau'tau]
вж. kotow

kraal [kra:l]
1. n юж. -афр. краал, оградено село (на туземца)
2. краал, ограда за добитък, кошара

kraken ['kra:kɔn]
n мит. норвежко морско чудовище

k-ration ['kei,ræʃn]
n ам. воен. индивидуална дажба (от консерви)

kraut [kraut]
1. кисело зеле
2. si. шваба, германски войник

Kremlin ['kremlin]
1. n рус. кремъл
2. the KREMLIN Кремъл (в Москва)

kriegspiel [kri:g'spi:l]
n нем. воен. тактическо учение на карта

Kris вж. creese

krona ['krounə]
n (pi-nor) шведска крона

krone ['krounə]
n (pi-пer) датска/норвежка крона

krumhorn ['krumhɔ:n]
n старинен духов инструмент, крумхорн

kudos ['kju:dɔs]
n sl слава, известност

ku-klux-klan ['kju:klʌks'klæn]
и ку-клукс-клан

kukri ['kukri]
n англоинд. голям крив нож

kulak ['kulæk]
n рус. кулак

kumis вж. koumis

Kurd [kə:d]
n кюрд

Kurdish ['kə:diʃ]
a кюрдски

kvass [kvæs]
и рус. квас

kymric вж. cymric

kyphosis [kai'lousis]
n мед. кифоза, гърбавост, заоблена гърбица

kyrie eleison ['kiərii:(i'leisən)]
n църк. господи помилуй

l [el]
1. буквата L
2. нещо във формата на буквата L
L-bar винкелово желязо

la [lа:]
I. n муз. ла
II. inl 'ост. гледай ти! я гледай!

laager ['la:gə]
I. 1. n юж. -афр лагер, заобиколен от каруци
2. импровизирано укрепление
3. воен. паркинг за бронирани коли
II. v юж. -афр. разполагам (се) /настанявам (се) на лагер

lab [læb]
разг. съкр. от laboratory

labefaction [,1æbi'fækʃn]
n книж. разклащане, отслабване, западане, упадък

label ['leibl]
I. 1. етикет (и прем.), надпис
2. юр. кодицил, прибавка към завещание
3. арх. коркиз (над врата)
II. 1. залепям слагам етикет на
слагам етикет с цена на (стока), the bottle is LABELled poison на шишето пише/има етикет с надпис отрова
2. окачествявам, класифицирам, определям (as)
3. наричам, назовавам
прен. лепвам етикет на (as)

labial ['leibjəl]
I. фон. a лабиален
II. n лабиален звук

labialize ['leibiəlaiz]
v фон. лабиализирам

labiate ['leibiət.-eit]
I. own. a устоцветен
II. n устоцветно растение

labile ['leibail]
a неустойчив, лабилен, колеблив

labiodental [jeibiou'denti]
a фон. лабиодентален

labium ['leibiəm]
(pi-ia) устна

labor ам. labour

laboratory [lə'bɔrətri,ам.'læbrətɔ:ri]
1. лаборатория (к прен.)
2. attr лабораторен, опитен
LABORATORY technician лаборант

laborious [la'bɔ:riəs]
1. тежък, труден, мъчен, напрегнат
2. тежък, измъчен (за стил)
3. трудолюбив, работлив, усърден, неуморен

labour [leibə]
I. 1. труд, работа, усилия, тежка работа
free LABOUR труд на свободни хора (не на роби), ам. труд на хора, които не са членове на професионални съюзи
LABOURs of Hercules, Herculean LABOURs Херкулесови подвизи, прен. много тежки задачи
LABOUR of love работа, извършена с любов без оглед на печалба
2. pi усилия, мъки, тегло, теглило
LABOUR in vain, lost LABOUR капразни усилия
his LABOURs are over той завърши земния си път, отърва се
3. труд (за разлика от капитал), работническа класа, работна ръка
LABOUR английската Лейбъристка партия, лейбъристите
4. родилни мъки, раждане
to be in LABOUR раждам
woman in LABOUR родилка
5. attr трудов, работнически
LABOUR code кодекс на труда
LABOUR Day ам. ден на труда
LABOUR intensive трудоемък
LABOUR troubles/unrest конфликти между работници и работодатели, работнически вълнения/стачки
II. 1. трудя се, мъча се (over), полагам усилия, старая се, стремя се
to LABOUR for breath трудно дишам
2. движа се/напредвам бавно/с усилие
to LABOUR along едва се движа/кретам
wheels LABOURing in the sand колела, които едва се движат/са затънали в пясъка
3. затруднен/спънат съм, жертва съм (under на)
to LABOUR under a burden изнемогвам под тежестта на товар
to LABOUR under great difflcnities боря се с големи трудности
to LABOUR under a disadvantage в много неизгодно положение съм
to LABOUR under a delusion/a misapprehension жертва съм на заблуждение, заблуждавам се
4. мор. люшкам се/клатя се силно (за кораб)
5. разработвам подробно
I will not LABOUR the point няма да се впускам в подробности
to LABOUR the obvious говоря подробно за очевидни неща
6. раждам, изпитвам родилни мъки
7. ост. обработвам (земЛ)

laboured ['leibəd]
1. тежък, измъчен, маниерен (за стил)
2. тежък, затруднен (за дишане)

labourer ['leibara]
n (общ) работник

labouring ['leibəriŋ]
1. трудещ се
LABOURING man работник
the LABOURING class работническата класа
2. разтупкан (за сърче), задъхан, запъхтян

labourite ['leibərait]
n пол. лейбърист, привърженик на Лейбъристката партия

labour-market ['leibə,ma:kit]
1. трудови резерви
2. търсене и предлагане на работна ръка

labour-pains ['leibəpeinz]
n р! родилни мъки

labour-saving ['leibə,seiviŋ]
a който спестява труд, рационализаторски

labrador dog ['læbrədɔ:dɔg,-ri'tri:və]
n лабрадорско куче

labret ['leibrət]
n накит (от черупка, каст и пр.), промушен през долната устна

laburnum [lə'bə:nəm]
n бот. златен дъжд

labyrinth ['læbərinq]
n лабиринт (и прен., анат.)

lac [læk]
n неочистен шеллак

lace [leis]
I. 1. връв. връзка (зи ооунки и пр.)
2. галон, ширит
3. дантела
4. малко количество спиртно питие, налято в кафе и пр
5. attr дантелен
II. 1. връзвам връзките (на обуща), стягам (корсет) (и с up), връзвам се с връзки (за обуща), стягам (се), пристягам (се)
2. сплитам, преплитам (with)
3. прокарвам (връв и пр.) (through)
4. обшивам, обточвам, поръбвам, гарнирам (with)
5. изпъстрям, нашарвам (with)
6. бия. набивам, напердашвам, лобеждавам, наругавам
to LACE into someone разг. напердашвам/наругавам някого
7. наливам малко спиртно питие (with в)

lace-boots ['leis,bu:ts]
n pl. обуща с връзки

lacerate ['læsəreit]
I. v разкъсвам, раздирам (и прен.)
2. измъчвам, наранявам, огорчавам
II. 1. назъбен
2. нарязан (за листа)

laceration [,læsə'reiʃn]
1. разкъсване, раздиране
2. измъчване, нараняване, огорчаване, мъка
3. мед. разкъсване

lacertian [lə'sə:ʃn]
a гущеров, гущерообразен

lacertine [lə'sə:tain]
a гущеров, гущерообразен

lace-wing [leiswiŋ]
n зоол. златоочица (от рода Chrysoра и Hemerobius)

lacework ['leiswə:k]
1. дантела (и прен.)
2. фабрикуване/плетене на дантела

laches ['leiʃiz]
1. юр. пропускане на срок
2. небрежност, нехайство

lachryma christi ['lækrimə'kristi]
n лакрима кристи (вид италианско вино)

lachrymal [lackriməl]
I. 1. анат. сълзен
2. книж. сълзлив
II. 1. лакриматориум
2. pl. анат. сълзни жлези
3. pl. пристъпи на плач

lachrymal-vase ['lækriməl,va:z]
n лакриматориум, лакримарий

lachrymatory ['lækrimətəri]
I. a сълзлив, сълзотворен (за газ)
II. n lachrymal II

lachrymose ['lækrimous]
a сълзлив

lacifulose [li:vjulous]
n хим. левулоза, плодова захар

laciniate [lə'sinieit]
a бот., зоол. нарязан, назъбен

lack [læk]
I. 1. липса, отсъствие, недостиг, недоимък, оскъдица (of)
for LACK of по липса на
no LACK of доста достатъчно
2. нещо, което липсва
II. 1. липсва ми, не ми достига, нуждая се/лишен съм от, нямам (и с for)
2. липсвам, не достигам
to be LACKing in липсва ми, не ми достига, нямам

lackadaisical [,lækə'deizikl]
1. вял, отпуснат, апатичен
2. превзет, престорено сантиментален

lackadaisy ['lækə'deizi]
int ост. оле! олеле! уви!

lackaday ['lækə'dei]
int ост. оле! олеле! уви!

lacker вж. lacquer

lackey [læki]
I. n лакей (и прен.)
II. 1. прислужвам
2. лакейнича

lackland ['læklænd]
I. a който e без земя
II. 1. човек без земя
2. ист. LACKLAND Безземни (и John L.)

lack-lustre ['læk,lʌtə]
I. 1. потъмнял, помътен (за поглед)
2. прен. сив
II. 1. липса на блясък/жизненост
2. прен. сивота

laconical [lə'kɔnikl]
a лаконичен

laconicism [lə'kɔnisizm]
1. лаконизъм, лаконичност, сбитост
2. сбит смислен израз

laconism ['lækənizm]
1. лаконизъм, лаконичност, сбитост
2. сбит смислен израз

lacquer [lækə]
I. 1. (японски) лак
2. изделия от (японски) лак
3. лак за коса
II. v лакирам

lacquer work [lækəwə:k]
вж. lacquer

lacrimal вж. lachrymal

lacrosse [lə'krɔs]
n сев. -ам. игра на топка

lactate [lækə]
I. n хим. лактат
II. v давам/пускам мляко

lactation [læk'teiʃn]
1. период на кърмене
2. отделяне на мляко
LACTATION period период на лактация

lacteal [læktiəl]
I. 1. млечен
2. анат. хилусен
II. n рl анат. хилусни съдове

lacteous ['læktiəs]
a млечен

lactescent [læk'tesnt]
1. превръщащ се в/подобен на мляко, млечен
2. бот. отделящ млечен сок

lactic [læktik]
a хим. млечен

lactiferous [læk'tifərəs]
a отделящ мляко/млечен сок

lactometer [læk'tɔmitə]
n млекомер

lactose [læktous]
n хим. лактоза, млечна захар

lacuna [lə'kju:nə]
1. празнота, пропуск, лакуна (в текст и пр.)
2. биол. лакуна, кухина, вдлъбнатина

lacustrine [lə'kʌtrain]
a книж. езерен
LACUSTRINE dwellings наколни жилища

lacy [leisi]
a дантелен, лек/тънък като дантела

lad [læd]
1. момък, младеж, момче
2. разг. юначага, хаймана
one of the LADs наш човек, арабия

ladder [lædə]
I. 1. подвижна стълба
2. прен. стълба
social LADDER социална стълба/йерархия
LADDER of success средство за постигане успех
to climb up the LADDER издигам се, правя кариера
to get one's foot on the LADDER правя първата стъпка, извоювам си място в обществото
to kick down the LADDER (by which one rose) изтъках си платното ритам ти кросното
3. бримка на чорап
II. v пускам (лесно) бримки (за чорап)

ladder-back [lædəbæk]
а, n (стол с облегалка) с напречни пръчки

ladder-proof ['lædəpru:f]
a който не пуска бримки (за чорап)

laddie [lædi]
вж. lad

lade [leid]
1. товаря, натоварвам
отрупвам (with)
2. греба, изгребвам, черпя, изчерпвам (вода)

laden ['leidn]
1. натоварен, отрупан
2. прен. обременен, смазан, съсипан, съкрушен (with)
LADEN with sin греховен

la-di-da ['la:di:'da:]
I. разг. a превзет, префърцунен, нафукан
II. превзет/префърцунен/нафукан човек
III. int превземки!

ladies [leidiz]
n дамска тоалетна (и the LADIES')

ladified [leidifaid]
a на (важна) дама (за държание)

lading n товар

ladle [leidl]
I. n черпак
II. 1. греба, черпя
to LADLE out наливам (супа)
2. раздавам (безразборно/наляво и надясно) (out)

lady ['leidi]
1. дама, жена
LADY's, ladies' дамски
LADY's/ladies' man кавалер
ladies' gallery място за жени в Камарата на общините
2. лейди (титла на благородница)
LADY Mayoress жена на кмет
ту LADY (милостива) госпожо/госпожице (обръщение към носителка на титлата lady)
3. господарка, домакиня, стопанка, чорбаджийка
Our Sovereign LADY нашата господарка (за английска кралица)
4. жена, съпруга
your good LADY съпругата ви
old LADY жено (обръщение)
5. attr женски
жена-LADY doctor лекарка
LADY author писателка
Our LADY Дева Мария, Богородица
LADY Bountiful благодетелка

ladybird [leidibə:d]
n зоол. божа кравица, калинка (сем. Coccinellidae)

ladybug [leidibʌg]
n зоол. божа кравица, калинка (сем. Coccinellidae)

lady-chapel ['leidi,tʃæpl]
n параклис на Дева Мария

lady-clock ['leidiklɔk]
вж. ladybird

lady-cow ['leidikau]
вж. ladybird

lady-day [leididei]
n църк. Благовещение

lady-fern [leidifə:n]
n бот. женска папрат (Athyrium filix femina)

ladyfingers ['leidi,fiŋgəz]
n pl. бишкоти

lady-help [leidihelp]
n икономка (третирана като член на семейството)

lady-in-waiting [,leidiin'weitiŋ]
n (pl. ladies-in-waiting) придворна дама

lady-killer ['leidi,kilə]
n покорител на женски сърца, донжуан, женкар

ladylike [leidilaik]
1. с вид/обноски на дама, подобаващ на дама, (благо) възпитана
2. изискана (за жена)
3. изнежен, женствен (за мъж)

lady-love [leidilʌv]
n любовница, любима, изгора

lady's bedstraw ['leidiz,bedstrɔ:]
n бот. енъовче (Gallium verum)

lady's-fingers ['leidiz'riŋgəz]
вж. kidney-vetch

Ladyship [leidiʃip]
n титла/положение на лейди
n обръщение към благородна дама
Your LADYSНIP Ваше Благородие (за жена)

lady's maid [leidizmeid]
n камериерка

lady's-slipper [leidiz.slipə]
n бот. венерин чехъл (сем. Cypripedium)

lady's-smock ['leidizsmɔk]
вж. cuckoo flower

laevo ['li:vou]
вж. levo

lag [læg]
I. v (-gg-) оставам назад, изоставам, тътря се (и с behind), забавям се, закъснявам, мая се
to LAG behind the times оставам назад от времето си
II. 1. забавяне, закъснение, изоставане, изостаналост
LAG of tide забавяне на смяната на прилива
2. ел. фазова разлика, изместване
III. 1. последен, най-заден
2. закъснял
IV. 1. пращам в затвора/на каторга/на заточение
2. арестувам, пипвам
V. 1. затворник, каторжник
old LAG редовен клиент на затвора
2. време, прекарано в каторга
VI. n обшивка, лента кече (за обшивка)
VII. v (-gg-) обшивам
покривам с изолация (парен kотел и пр.)

lagan [lægan]
n юр. потънал товар

lager beer ['la:gəbiə]
n лека бира

laggard [lægəd]
1. пипкав/муден човек
2. attr пипкав, муден

lagger [lægə]
вж. laggard

lagnappe [lænjæp]
n ам. безплатна добавка, към нещо купено

lagniappe вж. lagnappe

lagoon [lə'gu:n]
n лагуна

laical ['leiikl]
I. a светски, не духовен
II. 1. светско лице
2. неспециалист, лаик

laicise [leiisaiz]
1. освобождавам от властта на църквата
2. превръщам от духовен в светски
3. правя достъпен за светски лица

laicism ['leiisizm]
n пол. система на управление без влияние на църквата

laid вж. lay

laid paper [leid.peipə]
n хартия верже

lain вж. lie

lair [lɛə]
I. 1. бърлога, леговище, пещера, дупка
2. скривалище
3. прен. бърлога
4. кошара, сушина/сайвант/навес за добитък
5. шотл. гроб, място в гробище
II. 1. прибирам се/лягам в бърлогата си
2. настанявам/прибирам в кошара/сушина

laird [lɛəd]
n шотл. земевладелец

laissez-alicr ['leisei'ælei]
n фр. непринуденост

laissez-faire [leiseifɛə]
n фр. ненамеса в частни инициативи (от страна на правителстсво)

laissez-passer ['leisei'pæsə]
n фр. пропуск, разрешение за пътуване/минаване

laity ['leiiti]
1. n. миряни, светски лица
2. неспециалисти, непрофесионалисти

lake [leik]
I. 1. езеро
2. attr езерен
the LAKE District езерната облает (в Северозападна Англия)
the LAKE Poets поетите Коулридж, Съди и Уърдзуърт
II. n цветен лак

lake-dweller [leik.dwelə]
n обитател на наколно жилище

lake-dwelling ['leik.dweliŋ]
n (предисторическо) наколно жилище

lakh [læk]
n инд. LAKH of rupees сто хиляди рупии

lam [læm]
I. 1. v (-mm-) sl бия, напердашвам (здраво), нападам (и словесно) (into)
2. офейквам, плюя си на петите
II. n ам. sl. бягство, офейкване
to take it on the LAM побягвам, офейквам, духвам
III. 1. шег., вулг. learn
2. разг. уча, научавам
that'll LAM you това ще ти бъде за урок

lama [lа:mə]
n лама (будистки монах)
the Great LAMA Далай-лама

lamasery [la:məsəri]
n будистки манастир

lamb [Ilm]
I. 1. агне
2. агнешко месо
3. невинен/кротък/безпомощен/наивен човек, овчица
like a LAMB безропотно, покорно
4. пиле, пиленце (галено обръщение)
a the LAMB (of God) агнец божи, Христос
II. 1. агня се, обагням се
2. грижа се за, помагам при агнене

lambase [læm'beist]
1. v sl. напердашвам, набивам
2. наругавам, нахоквам

lambast [læm'bæst]
1. v sl. напердашвам, набивам
2. наругавам, нахоквам

lambda ['læmdə]
n гръцката буква ламбда

lambency [læmbənsi]
1. бледа/мека/трепкаща светлина
2. прен. блясък

lambent ['laembant]
1. бледен, мек, трептящ, трепкащ (за светлина и пр.), светнал, грейнал (за небе)
2. блестящ, лек (за хумор)

lambkin ['læmkin]
n агънце

lamblike [læmlaik]
a кротък като агънце

lambrequin [læmbrikin]
n къса драперия (над врата и пр-)

lambskin [læmskin]
n агнешка кожа

lamb's wool ['læmzwul]
1. nl. агнешка вълна
2. бира с печени ябълки, захар и пр
3. attr от чиста вълна

lame [leim]
I. 1. куц, хром, сакат
LAME of/in one leg куц с единия крак
to go LAME окуцявам
2. слаб, неубедителен, незадоволителен
3. неправилен, неравен (за стих, размер), to walk oneself LAME не ми остават крака от ходене
II. 1. осакатявам (някого) (и прен.)
2. правя неспособен/негоден
III. n фр. текст, ламе

lamella [la'melə]
n (pl-ae) ламела, тънък пласт/слой, плочица, люспица, ципица

lamellar [lə'теlə,'læəleit(id)]
a пластинчат, слоест

lamellibranch [lə'melibræŋk]
n зоол. мекотело с два чифта хриле

lamely [leimli]
adv неуверено, неумело, тромаво

lament [lə'menti]
I. 1. ридание, вопъл, оплакване, жалба
2. елегия, тъжна/погребална песен
II. 1. ридая, плача, оплаквам се, тъжа, тъгувам, скърбя, жалея
2. оплаквам, жалея (и с for, over)
LAMENTed непрежалим
the late LAMENTed John покойният Джон
to LAMENT over оплаквам загубата на

lamentable [læmantəbl]
1. прискърбен, печален
2. жалък, незадоволителен
3. за който трябва да се съжалява

lamentation [,læmen'teiʃn]
n ридание, вопъл, оплакване, жалба
the LAMENTATION s (of Jeremiah) библ. плач Йеремиев

lamia [leimiə]
n мит. ламя

lamina [læminə]
1. тънък слой, пластина
2. бот. петура

laminar [læminə]
a ламинарен, слоест, пластинчат

laminate [læmineit]
I. 1. точа/източвам (метал и пр.) на Пластове
2. цепя (се), деля (се) на листове/пластове
3. покривам/обшивам с листове/пластове
II. вж. laminar

laminated [læmineitid]
LAMINATED iron листова ламарина
LAMINATED plastic слоеста пластмаса
LAMINATED wood мебелна плоскост

lamination [,læmi'neiʃn]
1. разслояване, слоистост
2. разплескване, валцоване
3. геол. наслояване, напластяване

lammas ['læməs]
n ост. празник на жътвата (1 август)
at latter LAMMAS на куково лято/конски великден

lamp [læmp]
I. 1. лампа, фенер
2. прен. светлина, факел, фар
to hand on the LAMP поддържам свещения огън, предавам традиция и пр
3. sl. очи, зъркели
II. 1. светя
2. поет. осветявам
3. ам. sl. гледам, виждам, скивам

lampblack ['læmpblæk]
n (боя от) лампени сажди

lamp-chimney n лампено шише

lampchininey ['læmp,tʃimni]
n лампено шише

lampchininey-glass ['læmp,tʃimni,gla:s]
n лампено шише

lamp-holder [læmp,houldə]
n фасунга

lamplight [læmplait]
n светлина на лампа
by LAMPLIGHT на лампа

lamplighter ['læmplaitə]
1. фенерджия
2. ам. фитил за палене на фенер и пр

lampoon [læm'pu:n]
I. n памфлет, пасквил
II. v пиша памфлет/пасквил (против), осмивам

lampooner [læm'pu:nə]
n памфлетист, автор на памфлет/пасквил

lampoonery [læm'pu:nəri]
n сатира, сатиричност

lampoonist [læm'pu:nist]
вж. lampooner

lamp-post [læmppoust]
n стълб на фенер

lamprey ['læmpri]
n зоол. минога (Petromyzon)

lampshade [læmpʃeid]
n абажур

lamster [læmstə]
n ам. sl. беглец (от закона)

lanate [leineit]
1. зоол. покрит с вълна
2. бот. власат

lancastrian [læŋ'kaestriən]
I. a ланкастърски, ланкашърски
II. 1. жител на Ланкашър
2. ист. привърженик на ланкастърския херцог

lance [la:ns]
I. 1. пика, кавалерийско колие
2. риболовно копие
3. улан
4. мед. ланцет
5. sand eel
to break a LANCE with влизам в спор/счепквам се с
II. 1. пронизвам с пика
2. мед. разрязвам с ланцет

lance-corporal [la:ns,kɔ:pərəl]
n воен. войник/ам. матрос, изпълняващ задължения на ефрейтор

lancelet ['la:nslit]
n зоол. ланцетник (Branchiostoma)

lanceolate [la:nsiələt]
a бот. копиевиден

lanceolated [la:nsiəleitid]
a бот. копиевиден

lancer ['la:nsə]
1. улан
2. pl вид кадрил
3. n кавалерист, въоръжен с копие

lancet ['la:nsit]
1. мед. ланцет
2. арх. Стреловиден прозорец (и LANCET-light, LANCET window)
стреловидна арка (и LANCET-arch)

lancewood ['la:nswud]
1. бот. тропическо дърво (Охапdra lanceolata)
2. як/гъвкав материал от това дърво

lancinating [la:nsineitiŋ]
a мед. остър, прищракващ (за болка)

land [lænd]
I. 1. земя, суша
LAND ho! мор. (вижда се) земя! by LAND and sea, on LAND and at sea по суша и море
on LAND and water по суша и по вода
to travel by LAND пътувам по суша
to come to LAND влизам в пристанище
to make/sight LAND виждам земя, приближавам се до брега
to touch/reach LAND пристигам/спирам на брега, слизам/стъпвам на суша
2. земя, почва, терен
corn LAND житен пояс
to go on the LAND ставам земеделец/земеделски работник
to live on the LAND прехранвам се със земеделие
the lay/lie of the LAND конфигурация на терена, прен. положението на нещата, хавата
3. земя, страна, край, област
the Holy LAND библ. божи гроб, Палестина, Юдея
4. землище
5. земя, поземлена собственост, имение
6. ивица орна/пасищна земя
7. воен. поле (разстояние между два нареза в цвета на огнестрелно оръжие)
8. attr (сухо) земен, поземлен, аграрен
to find out/see how the LAND lies проучвам почвата, виждам какво е положението/хавата/как стоят работите
II. 1. свалям/стоварвам (на суша), дебаркирам
to LAND an aeroplane приземявам самолет
2. слизам на суша, дебаркирам, пристигам, акостирам (за кораб)
кацвам, приземявам се (зa самолет, летец), слизам (от кола)
3. изваждам на брега (уловена риба)
4. разг. спечелвам (награда и пр.)
5. завеждам, довеждам, закарвам, докарвам (in)
намирам се, попадам (in)
that will LAND you in prison това ще те вкара в затвора
to LAND in trouble намирам си белята
you have LANDed us in a nice fix! добре ни нареди/насади! to be nicely LANDcd ирон. хубаво се нареждам/насаждам
6. стоварвам, нанасям (удар)
I LANDed him one in the face стоварих му един по лицето
7. изтърсвам се, падам
8. падам на краката си (след скок)
приземявам се (с парашут), he always LANDs on his feet винаги има късмет/успява да се измъкне от затруднения
9. разг. пристигам
to LAND one's horse first пристигам пръв (за жокей), to LAND first пристигам пръв (за кон)
10. sl. хващам, намирам
to LAND a job намирам работа
land on изтърсвам се (на някого)
ругая, нахоквам. land up разг. озовавам се (чякъде, в някакво положение)
land with разг. стоварвам (някому нещо), to LAND someone with a job, to LAND a job onto someone стоварвам никому някаква работа

land-agency [lænd,eidʒənsi]
1. служба на управител на имот
2. посредничество по/посредническо бюро за продажба на недвижими имоти

land-agent ['lænd,eidʒənt]
1. управител на имот
2. комисионер/посредник по продажба на недвижими имоти

land-army ['lænd,a:mi]
n жени, организирани за земеделска работа по време на война

landau [lændɔ:]
n ландо

landaulet [,lændə'let]
1. малко ландо
2. автомобил-кабриолет

land-breeze [lændbri:z]
n ветрец, който духа от сушата към морето

land-crab ['lændkræb]
n зоол. вид морски рак (който живее повече на сушата) (Gecarcinus)

landed [lændid]
1. слязъл, дебаркирал
2. поземлен
LANDED property поземлен имот
3. притежаващ земя
LANDED proprietor земевладелец
the LANDED interest земевладелците (като съсловие), земевладелските среди
4. разг. загазил

lander [lændə]
1. космически кораб, пригоден да каца на друга планета
2. разг. силен удар

landfall [lændfɔ:l]
1. мор., ав. първо появяване на суша/земя
2. ам. landslide

land-forces n сухопътни сили (войски)

land-girl [lændgə:l]
n жена, която върши земеделска работа по време на война

land-grant [lændgra:nt]
n държавна земя, дадена за строеж на пътища, обществени сгради и пр

landgrave [lændgreiv]
n нем. ист. ландграф

land-holder [lænd,houldə]
n собственик/наемател на земя

land-hunger ['lænd,hʌŋgə]
n алчност/лакомия за земя

landing [lændiŋ]
1. (място за) сваляне/стоварване/дебаркиране
2. воен. десант
3. ав. кацване, приземяване
to make a forced LANDING правя принудително кацане
4. площадка (на стълбище)
5. изваждане (на уловена риба) на брега
6. attr воен. десантен, за кацане/приземяване

landing-craft ['lændiŋkra:ft]
n мор., воен. десантен кораб

landing-gear ['lændiŋgiə]
n ав. шаси

landing-stage ['lændiŋsteidʒ]
1. скеля, кей, стоварище
2. плаваща площадка

landing-strip [lændiŋstrip]
n ав. листа

landlady [lænd,leidi]
ж. p. от landlord

landlocked [lændlɔkt]
a (почти) заобиколен от суша, затворен (за залив, пристанище), без излаз на море
LANDLOCKED sea вътрешно море

land-loper [lænd,loupə]
n шотл. скитник

landlord [lændlɔ:d]
1. земевладелец
2. хозяин, ханджия, съдържател на пансион

landlordism ['læn(d)lɔ:dizm]
n (защита на интересите на) едро частно земевладение

land-louper вж. land-loper

landlubber [lænd,lʌbə]
n мор. пренебр. неопитен моряк

landmark ['lændma:k]
1. синор, межда, слог, граничен камък/знак
2. отличителен белег (на местност, град и пр.), забележителност, ориентир
3. Решителен момент, епохално събитие, етап, завой, повратна точка

land mass ['lændmæs]
n голямо пространство суша

landmine ['lændmain]
n воен. мина (и спусната с парашут)

land office ['lænd,ɔfis]
n ам. управление на държавния поземлен фонд
LAND OFFICE business разг. оживена/доходна търговия

landowner ['lænd,оипə]
n земевладелец

landowning ['lænd,ouniŋ]
a земевладелски

landrail ['lændreil]
n зоол. ливаден дърдавец (Crex pratensis)

land-rover ['lænd,rouvə]
n авт. вид джип (ка)

landscape ['lændskeip]
I. n пейзаж
II. 1. озеленявам, оформям (естествен пейзаж)
2. работя като озеленител/паркостроител

landscape architecture ['lændskeip,a:kitektʃə]
n озеленяване, парково строителство

landscape-marble ['lændskeip,ma:bl]
n мрамор с шарки, подобни на дърво

landscape-painter ['lændskeip,peintə]
n пейзажист

landscapist ['lændskeipist]
n пейзажист

landslide ['lændslaid]
1. свличане/срутване на почвата
2. голяма изборна победа

landslip ['lændslip]
вж. landslide

landsman ['lændzmən]
1. ам. сънародник
2. човек, който живее на сушата
3. landlubber

landsurveying ['lændsə:,veiiŋ]
n земемерство

land-surveyor ['lændsə:,veiə]
n земемер

land-swell ['lændswel]
n мор. вълнение близо до брега

land-tie ['lændtai]
n стр. подпора, подпорна стена

landward ['lændwəd]
I. a с посока откъм брега/сушата
II. adv към брега/сушата

landwards ['lændwədz]
adv към брега/сушата

land-wind ['lændwind]
n вятър, който духа от сушата към морето

lane [lein]
1. междуселски/тесен път, алея
2. тясна улица, уличка
3. пътека (между хора, наредени в шпалир)
to form a LANE образувам шпалир
4. авт. платно, сп. коридор
5. морски път
6. ав. коридор
LANEs and alleys задни улички
safety LANE пешеходна пътека
the red LANE дет. гърлото
it's a long LANE that has no turning всичко има край, работите ще се оправят

lang syne [,læŋ'sain]
I. n шотл. отдавна минало време
II. adv едно време, отдавна

language ['længwidʒ]
1. език, реч
bad/foul/aм. sl. warm/profane LANGUAGE ругатни, хули, псувни
fine LANGUAGE префърцунен език
finger LANGUAGE езикът на глухонемите
to use bad LANGUAGE, разг. to use LANGUAGE говоря грубо, ругая, псувам
I won't have any LANGUAGE here тук псувни да не чувам
2. attr езиков
to speak the same LANGUAGE говорим на същия език, имаме еднакви вкусове

languid ['læŋgwid]
1. отпуснат, безжизнен, инертен, бездушен, апатичен
to be LANGUID about не проявявам особен интерес към
LANGUID attempts слаби/нерешителни опити
2. бавен, муден, вял, провлачен (за глас), безинтересен, замрял, слаб (за търговия)

languish ['læŋgwiʃ]
I. 1. слабея, отпадам, отмалявам, линея, чезна, крея, вехна
2. прен. кретам, гния (в затвор, мизерия)
3. ам. прен. събирам праха (за документ и пр.)
4. отслабвам, намалявам (за интерес и пр.)
5. копнея, жадувам (for, after)
6. гледам разнежено/жално, сантименталнича
II. 1. чезнене
2. разнеженост, разнежен/жален поглед

languishing ['læŋgwiʃiŋ]
1. намаляващ. спадащ (за интерес и пр.)
2. замечтан, пълен с копнеж, разнежен

languor ['læŋgə]
1. отпуснатост, отмалялост, премалялост, притома, отмала
2. безразличие, апатия, инертност
3. замечтаност, унесеност
4. потискащо затишие

languorous ['læŋgərəs]
1. отпаднал, премалял
2. замечтан
3. приспиващ, упоителен, упоен
4. Който те кара да се чувстваш отпуснат/изтощен (за климат и пр.)

langur ['længuə]
n зоол. вид азиатска маймуна (сем. Presbytis)

laniary ['læniəri]
I. анат. a кучешки
II. n кучешки зъб

laniferous [læ'nifərəs]
a който дава вълна, рунест

lanigerous [læ'nigərəs]
a който дава вълна, рунест

lank [læŋk]
1. възслаб, изтощен, мършав
2. висок, източен (за растение)
3. прав, отпуснат, провиснал (за коса)

lanky ['læŋki]
a дългурест (като върлина)

lanner ['lænə]
n зоол. вид сокол (особ. женският) (Faico biarmicus)

lanolin ['lænouli:n]
n ланолин

lanoline ['lænəlin]
n ланолин

lantern ['læntən]
1. фенер
2. мор. (горна част на) фар
3. арх. оберлихт, остъклен купол
4. тех. зъбно колело с цевни зъби

lantern-jaws ['læntəndʒɔ:z]
n pl хлътнали бузи, излито лице

lantern-pinion ['læntən,pinjən]
вж. lantern

lantern slide ['læntənslaid]
вж. slide

lanthanum ['lænθənəm]
n хим. лантан

lanuginous [læn'ju:dʒinəs]
a бот. мъхнат

lanyard ['lænjəd]
1. мор. въже, връв
2. въженце за завързване на нож и пр. (около врата, колана и пр. на моряк)
3. ремък

laodicean [,leioudi'siən]
I. 1. ист. лаодикейски
2. безразличен, неревностен (особ. в религиозно, политическо отношение), аполитичен
II. 1. ист. лаодикиец
2. неревностен към религията/аполитичен човек

lap [læp]
I. 1. скут, пола
2. прен. лоно
in the LAP of the gods/of providence на произвола на съдбата
3. ост. поли (на палто)
to drop a matter in/on someone's LAP прехвърлям отговорността (за нещо) на някого
II. v (-pp-) държа в скута си
III. 1. издадена част (на предмет, който се застъпва с друг)
2. свободна платка (на дреха)
3. долна месеста част (на ухо)
4. сгъване, гънка
5. намотка на въже и пр. (на макара, цилиндър), нагъване, намотаване, надипляне, дължина на една намотка и пр
6. сп. обиколка (на писта), част, партия (на игра), етап (на състезание, пътуване)
7. тех. шлифовален диск, руло
IV. 1. навивам, намотавам (about, round)
2. нагъвам, надиплям
3. загръщам, обгръщам, обкръжавам (in)
4. покривам отчасти, застъпвам (керемиди), застъпвам се, пасвам, съединявам се с длаб (за дъски и пр.)
5. тех. подгъвам, прегъвам, подвивам (неравен ръб), нагъвам, подгънат съм
6. тех. полирам, шлифовам (метал, стъкло)
7. сп. изпреварвам, задминавам, изминавам (една обиколка, етап)
V. 1. лоча, излоквам (обик. с up, down), пия жадно
2. плискам се (за вълни)
3. to LAP up прен. поглъщам жадно, приемам безкритично
VI. 1. лочене, глътка
2. sl. слабо питие
3. плискане, плисък (на вълни)

lapboard ['læpbɔ:d]
n подвижна дъска за ядене/писане (която се с лага на колене)

lapdog ['læpdɔg]
n галено кученце

lapel ['lə'ре1]
n ревер

lapful ['læpful]
n (количество, колкото се събира в) една пола

lapidary ['læpidəri]
I. n шлифовчик, гравъор (на скъпоценни камъни)
2. специалист/познавач/продавач на скъпоценни камъни
3. шлифоване/гравиране на скъпоценни камъни
4. ист. съчинение върху чудотворните качества на скъпоценни камъни
II. 1. свързан с гравиране на скъпоценни камъни
2. гравиран/издълбан на камък
3. сбит, изискан, лапидарен (за стил)

lapidate ['læpideit]
v замерям/убивам с камъни

lapis lazuli ['læpis'læzjuli]
1. лапис лазули
2. лазурносин цвят

Laplander ['læplændə]
n лапландец

Lapp [læp]
n лапландец

lappet ['laepit]
1. свободна дипла (на дреха, мембрана), гънка от месо/тлъстини
2. долна месеста част (на ухо)
3. обица (на петел и пр.)

lappish ['læpiʃ]
I. a лапландски
II. n лапландски език

lapse ['læps]
I. 1. (малка) грешка, опущение, пропуск, лапсус
LAPSE of the pen/tongue грешка на перото/езика
LAPSE of memory изневеряване на паметта
2. отклонение (от правия път), падение, прегрешение, ренегатство, отстъпничество
LAPSE from virtue/grace грехопадение
LAPSE into vice отдавано на порока
3. изпадане, западане
4. намаляване на температурата/налягането с увеличаване на височината
5. ход, течение (на времето), промеждутък (от време)
6. юр. погасяване на право
7. юр. изтичане на срок (на по лица)
II. 1. падам (морално), допускам пропуск (from)
отдавам се (into на) (порок и пр.)
2. изпадам (в предишно, по-лошо състояние) (into)
to LAPSE into unconsciousness губя (отново) съзнание
to LAPSE into silence умълчавам се
to LAPSE into a habit добивам навик
3. юр. губя сила, погасявам се (за право), ставам невалиден (за осигуровка), изтича ми срокът (за полица), падам се някому (за наследство породи липса на други наследници, неизпълнение на условие и пр.)
4. ам. загубвам (членство)
5. минавам, тека (за време) (и с away)

lapse rate ['læpsreit]
вж. lapse

laputan [lə'pju:tən]
I. n жител на Лапута (остров в Пътешествията на Гъливър от Дж. Суифт, където жителите се занимавали с абсурдни проекти)
II. a неосъществим, химерен, абсурден

lapwing ['læpwiŋ]
n зоол. калугерица (Vanellus)

larboard ['læ:bəd]
n мор. бакборт

larcenous [la:sənəs]
1. a . юр. от естеството на кражба
2. крадлив

larceny [la:səni]
n юр. кражба
grand/petty LARCENY едра/дребна кражба

larch [la:tʃ]
1. бот. лиственица, листокапна борика (Larix decidua)
2. дървесината на лиственицата

lard [la:d]
I. n свинска мае
II. 1. набождам (месо) с парченца сланина, шпековам
2. намазвам (месо) с мае
3. прен. изпъстрям, украсявам (етила с цитати, метафори и пр., книга с анекдоти)

larder ['la:də]
1. килер/шкаф за храна
2. провизии, хранителни припаси

lardon [la:dən]
n резенче бекон за шпековане

lardoon [la:'du:n]
n резенче бекон за шпековане

lardy ['la:di]
a приготвен със свинска мае

lares and penates ['lɛəri:zəndpi'neiti:z]
1. n pl лат. мит. лари и пенати, домашни богове
2. прен. уютна обстановка на домашния кът

large [laidʒ]
I. 1. голям, едър, висок, обемист, обширен, просторен, широк
to grow LARGE пораствам, наедрявам
2. голям, многочислен
3. широк (ичък) (за дрехи, обувки)
4. широк, неограничен, либерален (за схващания, права)
5. прен. голям, едър
LARGE landowner едър земевладелец
6. мор. благоприятен, попътен (за вятър)
II. 1. едро
to write LARGE пиша едро/с едри букви
2. самохвално, помпозно, на едро
to talk LARGE говоря на едро, хваля се
3. мор. с попътен вятър
III. 1. at LARGE свободен, на свобода, незаловен (за избягал престъпник), мор. по/в открито море, навътре в морето
to go at LARGE ходя, където си искам
to be left at LARGE оставен съм сам на себе си/да се справям сам, без определена цел, безразборно, във всички посоки, където завърна, с всички подробности
to talk/write at LARGE говоря/пиша с всички подробности, общо, с общи фрази, без определено занятие/задача, с неограничени пълномощия (за посланик и пр.), като цяло, в своята цялост
the world at LARGE светът като цяло, целият свят
people at LARGE всички хора, целият народ
2. in LARGE в голям мащаб

large-handed [,la:dʒ'hændid]
1. с големи ръце
2. щедър

large-hearted [,la:dʒha:tid]
1. великодушен, човеколюбив, доброжелателен, добросърдечен, толерантен
2. щедър

largely [la:dʒli]
1. главно, до голяма степей, предимно
2. напълно, съвсем
3. щедро
4. в голям мащаб

large-minded [,la:dʒ'maindid]
a толерантен, либерален, с широки възгледи

largeness [la:dʒnis]
1. големина, величина, обем, обширност
2. великодушие, широта на възгледи
3. величие

large-scale [la:dʒskeil]
a обширен, (направен) в голям мащаб

largess [la:'dʒes]
1. щедрост
2. щедър дар/дарение

largesse вж. largess

larghetto [la:'getou]
adv, а, n муз. ларгето

lariat [læriət]
1. въже за завързване на коне, които пасат
2. ласо

lark [la:k]
I. n зоол. чучулига (сем. Alaudidae)
to rise with the LARK ставам много рано
II. n разг. шега, лудория, закачка, веселие
to do something for a LARK правя нещо на шега/майтап
what a LARK! Колко забавно! какъв майтап!
III. v забавлявам се, закачам се, луду вам (about)

larkspur [la:kspə:]
n бот. ралица (Delphinium) (и lark's heel)

larrikin [lærikin]
n австрал. sl. грубиян, хулиган

larrup [laerap]
v разг. напердашвам, бия с камшик/пръчка

larum [lærəm]
вж. alarm

larva [lа:və]
n (pl larvae) зоол. личинка, ларва

larval ['la:vl]
a гъсеничен, ларвовиден

laryngeal [,lærin'dʒi:al]
a анат., фон. ларингиален, гърлен

laryngitis [,lærin'dʒaitis]
n мед. ларингит

larynx ['læriŋks]
n aнат. ларинкс

lascar ['læskə]
n индийски моряк

lascivious [lə'siviəs]
a похотлив, сладострастен, будещ/възбуждащ страст/желание

lasciviousness n похотливост

laser ['leizə]
n физ. лазер

lash ['læʃ]
I. 1. шибам, бия (с камшик)
замахвам (at)
удрям (се) в (за дъжд, град) (и с against), удрям, разбивам се о (за вълни), шибам, разпенвам (вода) (за вятър)
2. силно възбуждам
разгневявам, разярявам, вбесявам (to, into)
to LASH oneself into a fury/rage разярявам се
3. махам, замахвам (с опашка-за животно, с камшик, тояга-за човек), мятам се, движа се нервно
ритам (за кон) (out)
4. прен. остро критикувам, порицавам, бичувам
5. свързвам, завързвам към нещо (down, on, together, to)
6. свързвам, завързвам (неща) (together)
връзвам, привързвам (to, down, on)
lash about търся отчаяно, лутам се (да намеря)
lash down завързвам, пристягам (с въже и пр.), изливам се като из ведро
lash on бия (животно) с камшик, за да върви
lash out внезапно почвам да ритам/да хвърлям къч (за кон)
to LASH out against/at нахвърлям се върху, нападам остро (и прен.)
to LASH out into expenditure харча безразсъдно, пилея пари
II. 1. (пресукан) камшик, бич
to he under the LASH подложен съм на телесно наказание, прен. подложен съм на остра/унищожителна критика
2. удар на камшик, шибане, блъскане (за вятър, дъжд)
3. остра критика, язвителна забележка
4. принуда
5. мигла, клепка

lasher ['læʃə]
1. бияч с камшик
2. преливник (на бент)
3. въже за привързване

lashing ['læʃiŋ]
1. биене, бой
2. върви, въжета
3. pl разг. маса, куп, много, изобилие (of)

lash-out ['læʃaut]
n (остра) нападка

lash-up ['læʃʌp]
1. n sl. временно приспособление
2. фиаско, каша, бъркотия

lass [læs]
1. мома, девойка, момиче
2. любима, севда

lassie ['læsi]
n девойче (и като обръщение)

lassitude ['læsitju:d]
n умора, изтощение, отпадналост, апатит

lasso [læ'su:]
I. n (pl-os, -oes) ласо
II. v улавям с ласо

last [la:st]
I. 1. последен
she was the LAST to arrive тя пристигна последна
the LAST but one предпоследният
the LAST but three четвъртият от края
2. миналия (за седмица, месец, година, годишно време и пр.)
LAST Tuesday миналия вторник
LAST night снощи
3. последен, най-нов, модерен, най-авторитетен, окончателен, решаваш
the LAST thing/word in hats, etc. шапки и пр. последна мода
matter of the LAST importance въпрос от първостепенно значение
the LAST word in science and technics най-новото в науката, последната дума на техниката
4. най-незначителен/маловажен
LAST but not least последен по ред, но не и по значение
to eat every LAST bit of food on one's plate изяждам си всичко (до трошичка)
the LAST Things смъртта, раят и адът
LAST name презиме
II. 1. последен
последно споменат (с the, this, these)
in my LAST в последното си писмо
2. последно действие
to breathe one's LAST издъхвам, умирам
to look one's LAST on something гледам/поглеждам за последен път
3. край, смърт
at (long) LAST най-после, яай-сетне
to/till the LAST докрай, до последния момент, до смъртта си
towards the LAST към края на живота си
we shall never hear the LAST of it има да ни опяват/натякват
to see the LAST of someone виждам гърба на някого, отървавам се от някого
III. 1. последно, накрая
to come LAST идвам последен, последен съм
2. за последен път
IV. 1. продължавам, трая, задържам се (за време)
2. издържам, изтрайвам (докрай) (и с out)
his memory will LAST споменът за него ще живее/пребъде
he won't LAST (out) long разг. няма да го бъде
he won't LAST out the afternoon няма да доживее до вечерта
3. стигам, достатъчен съм (и с out)
we have enough food to LAST (us) for three days имаме храна за три дни
4. трая, не се износвам/развалям, запазвам се (за плат и пр.)
V. n обущарски калъп
to measure someone's foot by one's own LAST съдя за другите по себе си
to stick to one's LAST не се занимавам с работи, от които не разбирам
VI. v слагам на калъп
VII. n мярка за тегло (според стоката, обик. около 2 тона)

last-ditch ['la:st'ditʃ]
1. направен в последния момент
2. последен, отчаян (за опит)

laster ['la:stə]
1. издръжлив човек
2. трайна вещ/предмет

lasting [la:stiŋ]
I. 1. (дълго) траен, постоянен
of LASTING memory незабравим
2. здрав, траен (за плат и пр.)
II. n здрава материя (за платнени обувки, чанти и пр.)

lastly ['la:stli]
adv накрая, на последно място, в заключение (при изброяване)

last-named LAST-NAMEDЗпоследен упоменат

latch ['lætʃ]
I. 1. резе, мандало
on the LATCH затворен с резе (незаключен)
2. ключалка
II. 1. затварям (се) /заключвам (се) с резе
2. разг. присъединявам се, лепвамсе (on, onto към, за)
3. сдобивам се с, взимам (onto)
to LATCH onto a job намирам си работа
4. разг. разбирам, включвам, загрявам

latchkey ['lætʃki:]
n (секретен) ключ

latch-key child [lætʃki:tʃaild]
n дете, на което е даден ключ (когато родителите са на работа)

late [leit]
I. 1. късен (и за епоха и пр.), закъснял, напреднал (за сезон, време)
to be LATE закъснявам, закъснял съм, имам/правя закъснение (за влак и пр.)
it is LATE късно е
in LATEr life в по-напреднала възраст
at the LATEst най-късно, не по-късно от
2. покоен
the LATE... покойният
3. доскорошен, неотдавнашен, предишен, минал, бивш
of LATE years проз последните години
her LATE husband бившият и мъж
4. LATEst последен, най-нов
the LATEst news последните новини
of LATE напоследък, неотдавна
at (the) LATEst най-късно
the LATEst най-новото
II. 1. (твърде) късно, със закъснение
to get to work LATE закъснявам за работа
2. късно
to sit up LATE стоя до късно
as LATE as чак през
as LATE as the tenth century едва/чак през десетия век
LATEr on по-късно, след това
early and LATE по всяко време

lateen ['lə'ti:n]
a с триъгълно (латинско) платно (за лодка)

lately ['leitli]
adv напоследък

latence ['leitəns]
n латентност

latency ['leitənsi]
n латентност

latens ['leitnis]
1. закъснение
the LATENS of the hour късният/напредналият час
2. недавнашност

latent ['leitənt]
a латентен (и физиол.), скрит (и юр.)
LATENT period мед. инкубационен период, физиол. времето между дразнението и реакцията

lateral ['lætərəl]
1. страничен, разположен/растяш отстрани
2. юр. съребрен
the LATERAL branch (of a funily) родники по съребрена линия
3. фон. страничен, латерален

latex ['leiteks]
n латекс

lath [la:θ]
I. n (pl laths) летва
LATH and plaster паянтов (и прен.)
II. v покривам с летви

lathe [leið]
1. струг
2. грънчарско колело

lather ['læðə]
I. 1. сапунена пяна
2. пяна (по тялото на кон)
3. прен. вълнение, възбуда
II. 1. насапунисвам
2. разг. бия (и с пръчка), напердашвам
3. пеня се, пускам пяна (за сапун и пр.)
4. покривам се с пяна (за кон)

lathery ['læðəri]
a от/покрит с пяна

lathi ['la:ti]
n обшита с желязо бамбукова тояга (на полицай в Индия)

lathy ['lа:θi]
a висок и слаб/тънък

Latin ['lætin]
I. 1. латински
the LATIN Quarter латинският квартал в Париж
2. латински, романски
3. католически
II. 1. латински език
low LATIN късен (средновековен) латински език
popular/vulgar LATIN простонароден латински
2. представител на народите, говорещи романски езици, ам. латиноамериканец
3. католик
thieves' LATIN жаргон на крадци и пр

latitude ['lætitju:d]
1. геогр. ширина
2. обик. pl области с дадена географска ширина
cold LATITUDEs студените части на земното кълбо
high/low LATITUDEs области, далеч от/близо до скватора
3. свобода на действие, толерантност, търпимост, волност, широта
4. ост. обсег/сфера на действие, приложимост, възможности
5. астр. ъглово разстояние

latitudinarian ['læti,tju:di'nɛəriən]
I. a прен. широк, либерален, толерантен (особ. по отношение на религията)
II. n свободомислещ/толерантен човек

latrine [lə'tri:n]
n отходно място (особ. в лагер, казарма)

latten ['lætən]
n хим. латуи

latter ['lætə]
1. последен, който е на второ място (с the за споменати двама души, неща)
2. последен, краен, втори
the LATTER half of June втората половина на юни
in these LATTER days в наши дни, в последно време
the LATTER end край (на период), смърт
LATTER Day Второто пришествие, Страшният съд

latter-day ['lætədei]
a съвременен, днешен, скорошен

latterly ['lætəli]
adv напоследък, в последно време, в наши дни

lattice ['lætis]
I. 1. решетка, мрежа, рамка от летви и пр. (за пълзящи растения)
2. прозорец с решетка
прозорец от ромбовидни стъкла, скрепени с оловни рамки (и-window)
II. v поставям решетка на

latticed ['lætist]
a с/във формата на решетка, с ромбовидни стъкла (за прозорец)

latticework ['lætiswə:k]
1. решетъчна конструкция, решетка
2. стр. решетъчна форма

Latvian ['lætviən]
I. a латвийски
II. 1. латвиец
2. латвийски език

laud [lɔ:d]
I. 1. похвала, възхвала
2. pl катол. утринни молитви
II. v поет. хваля, възхвалявам, славя

laudability [,lɔ:də'biliti]
n похвалиост

laudable ['lɔ:dəbl]
1. похвален, заслужаваш похвала
2. мед. доброкачествен, здрав

laudanum ['lɔ:dnəm]
n лауданум, опиева тинктура

laudation [lɔ:'deiʃn]
n хвалебствие, възхвала

laudatory ['lɔ:dətəri]
a хвалебен, хвалебствен

laugh [la:f]
I. 1. смея се
to LAUGH to oneself, to LAUGH inwardly смея се вътрешно
don't make me LAUGH разг. ирон. не ме разсмивай, не ставай смешен
he LAUGHs best who LAUGHs last, he who LAUGHs last LAUGHs longest най-добре се смее, който последен се смее
to LAUGH one's head off смея се от сърце, заливам се от смях
to LAUGH on the other/wrong side of one's face/mouth от смях го обръщам на плач
2. смея се, присмивам се на (at)
to LAUGH in someone's face изсмивам се (презрително) в лицето на някого
to LAUGH someone to scorn подигравам се на/осмивам някого
3. веселя се, шегувам се
4. излъчвам спокойствие/радост, засмян съм
5. изразявам/казвам чрез смях
her eyes LAUGHed acceptance засмените очи показваха/издаваха. че тя приема
laugh at смея се, усмихвам се на (шeга и пр.), присмивам се/подигравам се на, пренебретвам, приемам с безразличие (трудности и пр.)
laugh away прогонвам, разсейвам (страх, тревога и пр.) със смях, прекарвам/убивам (време) в смях и шеги
laugh down провалям/отхвърлям (предложение) със смях, принуждавам (оратор) да замлъкне (със смях)
laugh off разг. измъквам се/отървавам се (от неудобно положение) със смях, обръщам на шега (опасно, неудобно положение), омаловажавам (неуспех, грешка), като го обръщам на шега
laugh over разисквам (нещо) със смях/като нещо несериозно
laugh out изсмивам се
to LAUGH someone out of разсейвам (лошо настроение у някого) със смях
отучвам някого (от лош нaвик и пр.) с подигравки
to LAUGH an accusation/a story out of court отхвърлям обвинение/изявление и пр. с присмех
II. 1. смях
to have a hearty LAUGH смея се от сърце
to force a LAUGH, to give a forced LAUGH смея се насила/с половин уста
2. ирон. насмешка, присмех, подигравка
to have/get the LAUGH of/at/on someone разг. надвивам някого в спор, поставям някого в унизително положение, поставям някого на място с отговора си
the LAUGH was against me изпаднах в смешно положение
to have the LAUGH on one's side поставям противника в смешно положение
to join in the LAUGH смея се наред с другите, когато ми се подиграват

laughable ['la:fəbl]
a смешен, забавен, предизвикваш смях

laughing [laifiŋ]
1. засмян, усмихнат
2. смешен
it is no/not a LAUGHING matter това не е за смях/не е шега, това е сериозна работа
to be in no LAUGHING mood не ми е до смях
3. sl. добре поставен, в изгодно положение

laughing gas ['la:fiŋgæs]
n мед. райски газ

laughing jackass ['la:fiŋ'dʒækæs]
n зоол. голямо австралийско рибарчe (Dacelo gigas)

laughing-stock ['la:fiŋstɔk]
n посмешище
to make a LAUGHING-STOCK of oneself ставам за смях

laughter ['la:ftə]
n смях
to be convulsed/shaken with LAUGHTER умирам от смях
to roar/shout/hoot with LAUGHTER заливам се от смях, смея се гръмогласно

Launce [la:s]
вж. sand eel

launch [lɔ:ntʃ]
I. 1. хвърлям, мятам, изхвърлям, изстрелвам (торпила, ракета, космически кораб и пр.)
2. насочвам (удар, атака)
3. обсипвам с (руготни) (at)
4. спускам (пароход, лодка) в морето, изхвърлям (самолет) с катапулт
5. почвам, предприемам (акция), пускам в ход, основавам, образувам, създавам (предприятие), лансирам (човек)
launch into впускам се (възторжено) в (подробно описание и пр., дълга история, нова тема)
launch off отклонявам се от главната тема
launch out into
launch out пилея/пръскам пари, говоря надълго и нашироко, тръгвам на път/на морско пътешествие
launch out against/at удрям (някого), нахвърлям се срещу някого (и прен.)
launch out into разг. отдавам се на, заемам се/залавям се с, подхващам (нещо ново, расковано)
II. 1. мор. спускане (на пароход) във водата
2. ав. изстрелване (на ракета, космически кораб и пр.), катапултиране
III. 1. голяма моторна лодка (за излети), катер
2. най-голямата лодка на военен кораб

launcher ['lɔ:ntʃə]
n стартово/пусково съоръжение (на ракета, изстрелваща спътник в орбита)

launching ['lɔ:ntʃiŋ]
1. launch
2. създаване (на предприятие)

launching-pad ['lɔ:ntʃiŋpæd]
n ракетна площадка

launch-pad ['lɔ:ntʃpæd]
n ракетна площадка

launder ['lɔ:ndə]
1. пера (и като професия), пера и гладя
2. пера се (добре, зле-за плат)

launderette [,lɔ:ndə'ret]
n автоматична пералня на самообслужване

laundress ['lɔ:ndris]
n перачка

laundromat ['lɔ:drɔmæt]
вж. launderette

laundry ['lɔ:ndri]
1. пералня (помещение)
2. пране (дадено на, върнато от пералня)
3. пране

laundryman ['lɔ:ndrimən]
1. управител/собственик на обществена пералня
2. служещ в пералня

laureate ['lɔ:riit]
I. a лавров, увенчан с лавров венец
II. 1. the (Poet) LAUREATE придворен поет (назначен от краля), поет лауреат, изтъкнат поет
2. лауреат
III. 1. ист. увенчавам (победител) с лавров венец
2. назначавам за поет лауреат

laureateship ['lɔ:riitʃip]
1. лауреатство, лауреатско звание
2. времето, през което придворен поет заема този пост

laurel ['lɔrəl]
1. бот. лавровишня (Primus laurocerasus)
2. бот. лавър, лаврово/дафиново дърво (Laurus nobilis)
3. pl прен. лаври, слава
to reap/win/gain one's LAURELs печеля лаври
to lock to one's LAURELs пазя си първенството/репутацията

laurelled ['lɔrəld]
1. увенчан с лавров венец
2. почтен, награден

laurnstinus [,lɔrəs'tainəs]
n бот. вид вечнозелен храст (Viburnum tinus)

lava ['la:va]
n лава

lavabo ['lə'veibou]
1. катал, обредно измиване на ръце
2. манастирски умивалник, мивка
pl клозет

lavage [lævidʒ]
n мед. промиване (на орган)

lavation [læ'veiʃn]
n книж. миене, вода за миене

lavatory ['lævətəri]
n умивалня, тоалетна

lave [leiv]
1. v noem. мия, обливам
2. мед. промивам (орган)
3. мия, плискам се (о) (за море, река)

lavement ['leivmənt]
1. миене, промиване
2. мед. клизма

lavender ['lævəndə]
I. 1. бот. лавандула (Lavandula officinalis)
2. бледолилав цвят
3. attr лавандулов, бледолилав
LAVENDER water лавандулов спирт
to lay (up) in LAVENDER съхранявам грижливо (докато потрябва), разг. залагам, давам в заложна къща
II. 1. слагам лавандула (между белъо) за аромат
2. поръсвам/парфюмирам се с лавандула

laver ['leivə]
I. n бот. видове ядивни морски водорасли (Porphyra laciniata и Porphyra vulgaris)
II. n библ. съд за миене, леген

lavish ['læviʃ]
I. 1. извънредно/прекалено щедър (in, of)
to be LAVISH in/of praises сипя похвали
2. пищен, преизобилен, обилен
3. разточителен (in, of)
to be LAVISH of one's money пилея си парите
II. 1. прахосвам, разхищавам (пари)
2. Раздавам щедро, пилея
to LAVISH care, etc. on обсипвам/отрупвам с грижи/внимание и пр., полагам всеотдайни грижи за

lavishness n щедрост, разточителност

law [lɔ:]
1. закон, законност
at/in LAW по/съобразно закона
2. право, юриспруденция
commercial/mercantile LAW, LAW merchant търговско право
criminal LAW наказателно право
customary LAW обичайно право
LAW of nations, international LAW международно право
private LAW частно право
public LAW публично/държавно право
statute LAW статутно право, писан закон
3. право (като професия)
to practise LAW, to go in for the LAW юрист съм, упражнявам юридическа професия
Doctor of LAW s (съкр. LL. D.) доктор по правото
4. съд, съдопроизводство, съдебна процедура
action at LAW иск, дело, съдебен процес
to be at LAW (with) водя процес/дело, съдя се (с)
to go to LAW (with someone) отивам в съд, завеждам дело (против някого), привличам под съдебна отговорност
to take the LAW into one's own hands саморазправям се
5. съдийство
адвокатура, адвокатско съсловие (често с the)
6. правило, принцип (на игра, в изкуството и пр.)
7. сп., лов. отстъпка, даване н преднина/преимущество (време, разстояние-на противник)
8. природен закон, закономерност (и LAW of nature, natural LAW)
to be a LAW into oneself не спазвам установените обичаи, действувам по собствени принципи
to lay down the LAW прен. налагам се, не търпя възражения
to give the LAW to налагам се на
the LAW Мойсеевите закони, Старият завет, разг. полицията, полицай
LAW and order ред и законност

law-abiding ['lɔs,baidiŋ]
a изпълнителен, почтен, мирен, кротък, миролюбив

law-breaker ['lɔ:,breikə]
n правонарушител, закононарушител

law-court ['lɔ:kɔ:t]
n съд
the LAW-COURTs главно сградата на апелативните съдилища в Лондон

lawful ['lɔ:ful]
1. законен
2. справедлив, основателен (за претенции)
LAWFUL age пълнолетие

lawfulness ['lɔ:fulnis]
n законност

lawgiver [lɔ:,givə]
n законодател

lawk [lɔ:k]
int ост. божичко!

lawks [lɔ:ks]
int ост. божичко!

lawless ['lɔ:lis]
1. незаконосъобразен, незаконен
2. необуздан, разюздан

lawlessness ['lɔ:lisnis]
1. беззаконие, анархия
2. необузданост, разюзданост

law-list ['lɔ:list]
n юридически справочник

law-lord ['lɔ:lɔ:d]
n член на Камарата на лордовете в качеството си на юрист

lawmaker ['lɔ:,meikə]
n законодател

lawn [lɔ:n]
I. 1. тънък ленен плат
2. attr ленен (особ. за ръкави на епископски одежди)
II. 1. тревна площ, газон
2. ост., поет. морава, поляна
3. тенис, крокет игрище

lawn-mower ['lɔ:n,mouə]
n косачка

lawn-sprinkler ['lɔ:n,spriŋklə]
n маркуч с разпръсквачка, дъждовална машина

lawn-tennis [,lɔ:n'tenis]
n тенис на открито (особ. на затревен корт)

law-officer ['lɔ:,ɔfisə]
n главен държавен юрисконсулт, юридически съветник на правителството

laws [lɔ:z]
int ост. божичко!

lawsuit ['lɔ:sju:t]
n съдебен процес

lawyer ['lɔ:jə]
1. адвокат
2. юрист, законовед

lax [læks]
I. 1. отпуснат (и прен.), хлабав, халтав
2. неточен, небрежен, немарлив, неизпълнителен
LAX attendance нередовно посещение (на лекции)
3. редовен (за стомах)
4. разпуснат, безнравствен, развратен
5. бот. рехав, рядък
6. фон. изговарян без напрежение
II. n пушена шведска/норвежка сьомга

laxative ['læksətiv]
I. 1. който отваря/отпуска
2. мед. разслабителен
II. n мед. разслабително средство

laxity ['læksiti]
1. неточност (на израз, стил)
2. отпуснатост, слабохарактерност, мекост
3. разпуснатост, безнравственост, разврат

lay [lei]
I. 1. кратка лирична песен, балада (с музикален съпровод)
2. поет. песен на птици
II. 1. светски, мирянски
LAY brother/sister послушник/послушница
LAY clerk църковен певец, псалт
LAY reader мирянин, който чете части от службата в англиканската църква
2. непрофесионален, несвързан с дадена професия
to the LAY mind за неспециалиста
LAY figure (дървен и пр.) манекен (на художник), безличен човек, нищожество, лит. схематичен образ
III. вж. lie
IV. 1. поставям, слагам, полагам
to LAY an axe to сека, отсичам
the action is laid in... действието става/се развива в
2. събарям, повалям (обик. с adv)
to LAY low (in the dust) повалям, събарям
3. правя (посеви) да полегнат (за дъжд, вятър)
4. обик. pass слягам се, полягам, правя да спадне/да стихне/да се уталожи (вятър, вълни. прах)
5. прен. разпръсвам, разсейвам (страх, опасения), изгонвам (дух)
6. нося, снасям (яйца)
7. слагам (маса), постилам
8. залагам
обзалагам се, държа бас (that че)
9. воен. насочвам (оръдие)
10. излагам, поставям (въпрос, факти) (before)
11. юр. подавам (тъжба, жалба), предявявам (права)
12. Налагам (наказание, данък, глоба и пр.) (on, upon)
13. приписвам (вина и пр.), обвинявам
to LAY the blame on хвърлям вината върху
to LAY an accusation against обвинявам
the theft was laid to him кражбата бе приписана на него
to LAY something at someone's door/to someone's charge държа някого отговорен за нещо, обвинявам някого в нещо
14. стр. полагам (основи), редя (тухли), слагам (мазилка)
15. трасирам, поставям (жп линия)
16. правя, начертавам (план)
17. мор. начертавам, определям (курс на кораб)
18. стъквам, наклаждам (огън)
19. поставям/докарвам в дадено състояние
to LAY open оставям незащитен, откривам, разкривам, разобличавам, демаскирам
to LAY oneself open to излагам се на (критика и пр.)
20. бия, удрям
нанасям (удари, бой) (on)
to LAY about one удрям, гдето завърна, нанасям безразборно удари
21. усуквам (въже)
22. мор. изгубвам от погледа си, оставям зад хоризонта
23. sl. сношавам се с, свалям (жена)
24. неправилна употреба на lie лягам
lay aside слагам настрана (и прен.), отделям, определям, скътвам (за някаква цел), освобождавам се от, изоставям (навик, грижи, предразсъдъци и пр.), изоставям, пренебрегвам
lay away слагам настрана, прибирам, скътвам, пестя
обик. pass погребвам
lay by lay aside
lay down слагам (и оръжие), слагам да легне
to LAY oneself down лягам си, напускам, отказвам се от (пост), губя (надежда), залагам (пари), жертвувам, отдавам (живота си), (започвам да) строя (кораб, железница)
V. 1. (раз) положение, релеф (на местност, терен)
2. начин, по който е усукано (въже)
3. sl. работа, занимание, начин на действие (особ. на крадец)
4. дял от печалбите (при китоловна експедиция)
5. sl. полово сношение, жена (при полово сношение)
6. снасяне на яйца
to come into LAY започвам да снасям яйца (за кокошка)
in LAY която носи яйца (за кокошка)

lay-about [leiə,baut]
n безделник, лентяй, хаймана

lay-away [leiə,wei]
n капарирана стока

lay-by [leibai]
1. авт. разширение на шосе, отбивка
2. жп. страничен коловоз (за гариране)

lay day [leidei]
1. търг. ден за товарене/разтоварване на стока
2. мор. забавяне в пристанище

layer [leiə]
I. 1. слой, пласт, наслоение
2. агр. отвод
3. bricklayer
4. човек, който залага срещу даден кон (при състезания)
5. кокошка носачка
II. 1. нареждам на слоеве, наслоявам, напластявам
2. полягам (за посеви)
3. агр. размножавам чрез отводи

layer-cake ['leiəkeik]
n торта на пластове

layered ['leiəd]
a наслоен на слоеве/пластове

layette [lei'et]
n фр. дрешки и принадлежности за новородено дете

lay-figure n манекен

layman ['leimən]
1. мирянин
2. лаик, профан

lay-off ['leiɔf]
n (период на) безработица, (временно) уволняване/уволнение лоради липса на работа

layout ['leiaut]
1. план (на град, градина)
2. трасе (на канал, път)
3. печ. (художествено) оформление (на книга и пр.), макет
4. ам. оборудване на завод и назначаване на работна ръка
5. ам. разг. място/помещение за определена дейност
6. ам. разг. положение на нещата

layover ['lei,ouvə]
1. отлагане
2. спиране, простой (по време на пътуване)

laystall ['leistɔ:l]
n бунище

laywoman ['lei,wumən]
(pl-women) ж. р. от layman

lazaret [,læzə'ret]
1. болница за заразноболни
2. помещение/кораб за карантиниране на болни
3. мор. (помещение за) склад (в кораб)

lazarette [,læzə'ret]
вж. lazaret

lazaretto [,læzə'retou]
вж. lazaret

laze [leiz]
v разг. мързелувам, хайлазувам, гледам си кефа
to LAZE away one's time прекарвам си времето в безделие, мързелувам

laziness ['leizinis]
n безделие, мързел, леност

lazy ['leizi]
1. мързелив, ленив
2. предразлолагащ към мързел

lazy-bones ['leizi,bounz]
n pl разг. мързелан, лентяй, ленивец

lazy susan ['leizi'su:zən]
n въртящ се поднос за подправки и пр

lea [li:]
I. n поет. поляна, ливада, лъка
II. n орна земя, оставена временно за пасище
III. n мярка за конци и прежди

leach [li:tʃ]
1. филтрирам, прецеждам
2. промивам
LEACHed soil излужена почва
to LEACH away/out salts извличам сол чрез промиване
3. прецеждам се (за течност), разтварям се, разтопявам се

lead [led]
I. 1. олово
2. графит, боя за печка
3. мор. лот
4. тежест (на рибарска мрежа, въдица)
5. pl оловна ламарина за покриване на покрив, плосък покрив, покрит с оловна ламарина
6. печ. дурхшус, разредка
7. pl олово за витраж/прозорец с решетка или с малки ромбовидни стъкла
8. тех. пломба
9. attr оловен
to get the LEAD sl. застрелват ме
to swing the LEAD sl. симулирам, преструвамсе, измислям (предлог), за да изклинча, манкирам
II. 1. покривам с олово
2. поставям тежести на (мрежа, въдица)
3. скрепявам с олово (стъкла на прозорец)
4. печ. разреждам редове, давам въздух
5. слагам оловна глеч на грънчарски изделия
III. 1. водя, карам
to LEAD the way водя, вървя начело
to LEAD a witness юр. подсказвам/внушавам отговор на свидетел
2. убеждавам, увещавам, карам, предумвам, скланям
some may be led that can't be driven някои хора се водят само с добро
this LEADs me to believe това ме кара да вярвам
3. водя, ръководя, командувам, предвождам, дирижирам
4. отвеждам (вода, пара)
5. прекарвам (въже)
6. водя (съществуване, живот) (особ. с прил.)
to LEAD a miserable life живея мизерно
he led his wife a sad/a dog's life той тровеше живота на жена си
7. начело съм (в шествие), пръв съм (по успех)
8. сп. водя, имам преднина
9. водя (за път)
10. прен. водя, довеждам (to до), имам за резултат (to)
one thing led to another от дума на дума (стигнахме до... )
11. карти започвам, играя (карта, цвят)
12. воен. целя се пред (движещ се обект)
lead about развеждам
lead away отвеждам
отклонявам (from)
обик. paзг подвеждам
lead back връщам (to към)
to LEAD the conversation back to a subject (отново) връщам разговора на дадена тема, завеждам обратно (някого), карти връщам цвета на партнъора си
lead in започвам (реч и пр.)
lead off отвеждам, започвам, откривам (бал и пр.)
lead on водя напред, подвеждам, подхлъзвам, поощрявам, подтиквам
lead out извеждам, повеждам, водя до дансинга (дама, момиче-при покана за танц)
lead out of вързан съм направо с, имам врата към (за стая)
lead up прен. довеждам, подготвям почвата постепенно (to до, за)
to LEAD up the garden path sl. измамвам, баламосвам
IV. 1. водене, ръководство, инициатива, пример
to follow someone's LEAD следвам/водя се по/вземам пример от някого
to give the LEAD разг. прен. давам той
to give someone a LEAD насърчавам някого, като давам пример, подсказвам иякому, лодсещам някого
to take the LEAD заставам начело, държа първенство, вземам инициативата
2. указание
3. сп. преднина, първо място
4. карти излизано, започване, игра на карта (при излизане)
your LEAD! вие почвате! to return LEAD връщам цвета на партнъора
5. театр. (изпълнител на) главна роля
6. поводи (на кон), каишка (на куче)
7. улей, воденична вала, канал между ледове, хидр. деривация
8. ел. фазово изпреварване, захранващ/входящ проводник
9. тех. изпреварване (при изпускане на пара)
10. мор. дължина на въже
11. тех. стъпка на винт/витло, резбова стъпка
12. тех. стрела
13. мин. жила, златоносен пясък
14. воен. (ъгъл на) изпреварване
15. ам. жур. сбито съдържание на статия в уводния и параграф, уводна статия
the LEAD story жур., рад., телев. най-важната новина

leaden ['ledn]
1. оловен
2. оловносив
3. прен. тежък, непробуден (за сън)
4. тежък, задушен (за въздух)
5. натежал, тежък като олово (за крайници)
6. бавен, муден, вял
7. ам. долнокачествен

leader ['li:də]
1. водач, вожд, предводител, ръководител
LEADER of the House водач на правителственото мнозинство в Камарата на общините
2. главен адвокат (на дело)
3. преден кон, водещ/челен самолет/кораби пр
4. жур. уводна статия, рад., телев. най-важно съобщение (в новините)
5. муз. първа цигулка, ам. диригент
6. водеща/главна издънка (на овощно дърво)
7. анат. сухожилие
8. водосточна тръба, тръбопровод
9. ел. проводник, жица
10. тех. водещо колело, ходов винт
11. геол. главна жила
12. печ. пунктир, многоточие, използувано в съдържанието
13. ам. рекламен продукт/артикул

leadered ['li:dəd]
a често споменаван/разискван (в уводнa статии)

leaderette [,li:də'ret]
n кратка уводна статия

leadership ['li:dəʃip]
1. водачество, ръководене, ръкoводство
2. качества на водач
3. воен. командуване

lead-in [,li:d'in]
1. ел., рад., телев. уволен проводник, входно съединение
2. телев. увод към телевизионна реклама, муз. встъпление

leading ['lindiŋ]
1. ръководен, водещ
LEADING case юр. съдебен прецедент
LEADING question юр. навеждаш/насочващ въпрос
2. главен, най-важен, изтъкнат
LEADING article жур. уводна статия, търг. рекламен продукт/артикул
LEADING man/lady изпълнител/ка на главна роля
LEADING light мор. водеща светлина, прен. видна личност, светило
3. преден, пръв, челен (за колона, кораб и пр.)
4. тех. водещ, задвижващ (за колело, част)

leading-strings ['li:diŋstriŋz]
1. ремък/връзки за прохождащо дете
2. прен. прекален/досаден контрол/надзор

lead-off [,lild'ɔf]
1. начало, откриване
2. сп. първи удар/тур, играч, който започва играта

leadsman ['ledzmən]
n мор. моряк, който измерва дълбочината с дъномeр с оловна тежест

lead time ['li:dtaim]
n период от планирането до завършването на дадена работа/продукт, период от поръчката до доставката на даден продукт и пр

lead-up ['li:dʌp]
n aм. подготовка, увод

leady ['ledi]
a с/съдържащ олово, като олово, оловносив

leaf [li:f]
I. 1. лист, листе, листа, шума
in LEAF разлистен
the fall of the LEAF листопад, есен
to come into LEAF разлиствам се
2. лист (на книга)
to cut the leaves of a book разрязвам книга
to take a LEAF out of someone's book възползувам се от/следвам примера на някого
to turn over a new LEAF започвам нов живот, поправям си поведението
3. метален лист/пластинка
4. крило (на врата, маса, мост и пр.)
II. 1. разлиствам се
2. прелиствам (through)

leafage ['li:fidʒ]
n листак, шумак

leaf-fat ['li:ffæt]
n сало

leaf-green ['li:fgri:n]
1. хлорофил
2. жълто-зелен цвят

leafhopper ['li:f,hɔpə]
n зоол. насекомо от сем. Cicadellidae

leafiness ['li:finis]
n разлистеност, буйна шума

leaf lard ['li:fla:d]
n ам. свинска мас

leaflet ['li:flit]
1. бот. отделно листенце на сложен лист
2. листенце
3. позив, брошура, листовка, дипляцка

leaf-mold ам. leaf-mould

leaf-mould ['li:fmould]
n гнила шума (тор)

leafy ['li:fi]
a листнат, листат, като лист

league [li:g]
I. n левга (мярка за дължина)
land/statute LEAGUE статутна левга (4,83 км)
marine LEAGUE морска левга (5,56 км)
II. 1. лига, съюз
the LEAGUE of Nations ист. Oбществото на народите
2. сп. лига, група спортни клубове/отбори, състезаващи се помежду си
3. категория, класа
in the big LEAGUE от висока класа (и прен.)
III. v съюзявам се, обединявам (се), образувам лига/съюз

leaguer ['li:gə]
I. n член на лига/съюз
II. 1. лагер (при обсада)
2. обсада

leahter-neck ['leðənek]
n мор. sl. морски пехотинец

leak [li:k]
I. 1. пропускам вода, тека, каля (за съд, покрив и пр.)
2. изтичам, процеждам се (out)
просмуквам се (in) (за течност, газ)
3. прен. разчувам се, разкривам се (out)
4. издавам (поверителни сведения)
II. 1. дупка, цепнатина, пролука (и прен.), пукнатина
2. изтичаие, изпускане
3. изтекло количество (течност, газ и пр.)
4. ел. загуба, утечка
5. прен. издаванe (на поверителни сведения), източник (на издадени поверителни сведения) (и човек)

leakage ['li:kidʒ]
1. изтичане, изпускане, пропущане (на течност)
2. ел. загуба, утечка
3. изтекло количество (течност, газ, вода и пр.)
4. разг. прен. издаване (на поверителни сведения и пр.)

leaky ['li:ki]
1. пробит, спукан, който пропуска/тече
2. разг. недискретен, който много дрънка

leal [li:l]
a книж. верен, лоялен
Land of the LEAL раят, небето

lean [li:n]
I. 1. сух, жилест, слаб, мършав
as LEAN as a rake слаб като вейка
2. крехък, без тлъстина (за месо)
3. слаб, беден (за реколта, почва, диета, руда и пр.), гладен (за година), оскъден, недоходен
4. прен. постен, сух (за стил и пр.)
II. n крехко месо (без тлъстина)
III. 1. облягам се, опирам (се) (against, on)
2. разчитам, облягам се, осланям се, уповавам се (on, upon)
3. наклонявам (се), наклонен съм
4. навеждам (се) (over, back, forward, out of, towards)
5. склонен съм, клоня (to), предпочитам
6. to LEAN on sl. изнудвам, упражнявам насилие върху, натискам
to LEAN over backwards престаравам се
IV. n наклон

leaning ['li:niŋ]
1. наклоняване, навеждане, наклон
2. склонност, предпочитание (to, towards)

leanness ['li:nnis]
n сухост, слабост, мършавост

leant вж. lean

lean-to ['li:ntu:]
n навес

leap [li:p]
I. 1. скачам
to LEAP to oneself feet скоквам/скачам на крака
2. прескачам, карам да прескочи
3. бия/туптя силно (за сърце)
4. to LEAP up скачам
нахвърлям се (и прен.) (at върху)
подсхачам, разтуптявам се (за сърце), to LEAP to the eye хвърлям се в очи
to LEAP into prominence изведнъж ставам известен/придобивам значение
II. 1. скок (и прен.)
by LEAPs and bounds много бързо, стремително, с много ускорени темпове
2. геол. разсед, разлом, дислохация

leap-day ['li:pdei]
n допълнителният ден във високосна година (29 февруари)

leap-frog ['li:pfrɔg]
I. n прескочикобила
II. 1. играя на пресхочихобила
2. прен. придвижвам (се) напред последователно един пред друг
3. заобикалям (трудност)

leap-year ['li:pjə:]
n високосна година

learn [lə:n]
1. уча (се), научавам
2. научавам (се), узнавам
I am/have yet to LEARN досега не съм чувал
3. ост., диал., шег. уча, преподавам
that'll LEARN him! това ще го научи/ще му даде да се разбере! пада му се
4. to LEARN off/up разг. научавам наизуст

learned ['lə:nid]
1. учен
to be LEARNED in the law добър юрист съм, специалист съм по правате
2. научен (за дружество, списание)
LEARNED professions богословие, право, медицина
to LEARNED friend/brother юр., парл. моят многоуважаван колега

learnedly ['lə:ndli]
1. с ерудиция/разбиране
2. научно

learner ['lə:nə]
1. учащ се, който се учи
to be a quick LEARNER схватлив съм, бързо уча
2. начинаещ учених/шофъор и пр

learning ['lə:niŋ]
n науkа, познания, ученост, ерудиция
the New LEARNING ист. хуманизъм, ренесансът

learnt вж. learn

lease [li:s]
I. 1. (договор за) наем/наемане
to take on LEASE вземам под наем
to put out to LEASE давам под наем
2. наемен сроk
3. нает имот
to take (on) /get a new LEASE of life прен. съживявам се, подмладявам се, подновявам се
to give a new LEASE of/ам. on life давам нови сили/вдъхвам нов живот на, обновявам, съживявам
II. v давам/вземам под наем

leasehold ['li:should]
1. вземане под наем, недвижим имот, взет под наем
2. attr под наем

leaseholder ['li:s,houldə]
n наемател

lease-lend вж. lend-lease

leash [li:ʃ]
I. 1. каишка за куче/сокол
to put a dog on the LEASH слагам каишка на/връзвам куче
2. лов. група от три вързани кучета/зайци и пр.
to have/hold in LEASH държа в подчинение
to strain at the LEASH прен. мъча се да стана независим, горя от нетърпение да направя нещо
to hold someone on a short LEASH държа някого изкъсо
II. 1. връзвам (куче) на каишка
2. прен. обуздавам

least [li:st]
I. a прев. cm. от little най-малък, най-маловажен, незначителен
II. n най-малко количество/степен
at (the) LEAST поне, най-малко
not in the LEAST ни най-малко
to say the LEAST (of it) най-малко, да не кажа нещо повече
LEAST said soonest mended много приказки само вредят, от много приказки файда няма, най-добре да не ровим
the LEAST said the better най-добре да си мълчим
III. adv прев. cm. от little най-малко

leastways ['li:stweiz]
adv или поне, във всеки случай

leastwise ['li:stwaiz]
adv или поне, във всеки случай

leather ['leðə]
I. 1. (обработена) кожа
2. кожено изделие (напр. поводи, каиши и пр.)
3. сn. sl. топка
4. pl кожени бричове/гамаши за езда
5. прен. шег. sl. човешка кожа
6. attr кожен
nothing like LEATHER (said the shoemaker) всеки си хвали стоката
II. 1. покривам/гарнирам с кожа
2. разг. пердаша, напердашвам

leather-back ['leðəbæk]
n зоол. голяма морска костенурка (Dermochelys coriacea)

leatherette [,leðə'ret]
n изкуствена кожа

leather-head ['leðəhed]
n sl. тъпак, глупак

leathering ['lеðəriŋ]
n разг. пердах

leather-jacket ['leðə,dʒækit]
1. n зоол. личинка на дългоножката
2. вид риба от сем. Balistidae, особ. Ваlistes capriscus

leathern ['leðən]
a кожен, от/като кожа

leathery ['leðəri]
1. подобен на, като кожа
2. хванал кора (за храна)
3. жилав, твърд като подметка (за месо)

leave [li:v]
I. 1. позволение, разрешение
by your LEAVE с ваше разрешение, ако разрешите
without a by your LEAVE без дори да пита, най-безцеремонно
2. отпуска
ваканция (и LEAVE of absence)
on LEAVE в отпуск
to go on/have LEAVE отивам/излизам в отпуск
3. прощаване, сбогуване
to take of сбогувам се с
to take's LEAVE тръгвам (си)
to take French LEAVE отивам си, без да се сбогувам, измъквам се
II. 1. оставям
to be left an orphan, etc. оставам сирак и пр
2. оставям, завещавам
to be well left осигурен съм вследствие на получено наследство
3. напускам, тръгвам, отивам си, заминавам
to LEAVE the table ставам от масата
to LEAVE school завършвам училище, напускам училище
4. оставям, изоставям, зарязвам
5. оставям, предоставям
to LEAVE nothing to accident предвиждам всички възможности
6. с определение оставям (в дадено състояние, положение)
to LEAVE open прен. оставям неразрешен/открит
it LEAVEs me cool/cold прен. не се трогвам/вълнувам от нещо
the book, etc. left me cold книгата и пр. не ме заинтересува
to LEAVE someone for dead оставям някого, смятайки го за умрял
to LEAVE someone to himself/to his own devices оставям някого да прави каквото си ще
left to myself ако можех да действувам свободно
to LEAVE it at that повече не се занимавам с даден въпрос, оставям нещата така, както са
LEAVE it at that достатъчно по този въпрос
7. pass оставам (след частично изразходване)
there are no seats left няма вече места
nothing was left to me but to не ми оставаше нищо друго, освен да, нямах друг избор, освен да
8. мат. равен съм на, правя (при изваждане)
leave about/around оставям (нещо) не на място/неприбрано, разхвърлям, не прибирам
leave behind оставям, забравям, оставям след себе си, задминавам, надминавам, изпреварвам
leave in не махам/отстранявам
leave off преставам, спирам (и с ger), напускам, отказвам се от, (из) оставям
to LEAVE off work прекратявам работа, преставам да нося (дрехи)
leave on не загасвам (светлина, огън и пр.), не махвам (капак, покривка и пр.)
leave out оставям навън/на открито, изпускам, пропускам, изключвам, не включвам, не вземам предвид
leave over отлагам
pass оставам (след употреба)
keep what is left over задръжте остатъкa
III. v разлиствам се

leaven [levn]
I. 1. квас, подкваса, мая
2. прен. мая, фермент, влияние, въздействие, активизиращ елемент
II. 1. замесвам с мая, правя (тесто) да втаса
2. прен. проливам, прониквам в, оказвам въздействие, променям, преобразявам

leave-taking [li:v,teikiŋ]
n прощаване, сбогуване

leavings ['li:viŋz]
n pl останки, отпадъци

Lebanese [,lebə'ni:z]
I. a ливански
II. n ливанец
pl the LEBANESE ливанците

lecher ['letʃə]
n развратник

lecherous ['letʃərəs]
a развратен

lechery ['letʃəri]
n разврат

lecithin ['lesiθin]
n хим. лецитин

lectern ['lektə:n]
1. църк. аналой
2. ам. поставка за книга и пр. (на катедра)

lection ['lekʃn]
1. вариант на текст
2. църк. lesson

lector ['lektə]
1. църк. четец на откъси от библията
2. унив. лектор

lecture ['lektʃə]
I. 1. лекция
2. нотация, мъмрене
II. 1. чета лекция (on)
2. чета нотация, мъмря

lecturer ['lektʃərə]
n лектор, университетски преподавател

lectureship ['lektʃəʃip]
n лекторство, звание на лектор

ledge [ledʒ]
1. издатина, ръб, поличка
2. геол. тераса, шкарпа
3. риф
4. арх. корниз, перваз
5. мин. рудна жила/залеж
6. тех. реборд

ledger ['ledʒə]
1. търг. главна счетоводна книга
2. стр. хоризонтална греда/дъска (на скеле)
3. надгробна плоча
4. ledger-line

ledger-board ['ledʒəbɔ:d]
n горна хоризонтална дъска на ограда/перила

ledger-line ['ledʒəlain]
n муз. допълнителна линия (под, над петолиние)

lee [li:]
1. завет
under the LEE of защитен/закътан от
2. мор. подветрена/запазена от вятъра страна
3. attr мор. подветрен, откъм подветрената страна
LEE shore бряг, към който духа вятърът
LEE tide прилив по посока на вятъра

leech [li:tʃ]
I. 1. зоол. пиявица (разряд Hirudinea)
medicinal LEECH медицинска пиявица (Hirudo officinalis)
2. прен. лихвар, кръвопиец
3. разг. лепка
4. ост. врач, лекар
II. 1. слагам пиявици на, пускам (някому) кръв
2. прен. изтощавам, изсмуквам
3. залепвам се (за някого) (и с on)
III. n мор. свободен край на платно

leek [li:k]
n бот. обик. рl. праз-лук (Allium porrum)

leer [liə]
1. n злобен/циничен/похотлив поглед
2. v поглеждам злобно/похотливо
3. n дяволит, похотлив или злобен поглед

leery ['liəri]
a хитър
подозрителен (of)

lees [li:z]
n pl утайка (особ. на вино)
to drink/drain to the LEES изпивам до дъно (и прен.)

leeward ['li:wəd]
1. a (който e) към/откъм подветрената страна
2. n мор. подветрена/запазена от вятъра страна
3. adv мор. към/откъм подветрената страна

leeway [li:wei]
1. мор. дрейф
2. прен. загуба на време/темпо
to make up LEEWAY наваксвам загубено време, прен. оправям се, излизам от затруднение
to have much LEEWAY to make up много съм изостанал, имам много да наваксвам
3. прен. свободно време/място, свобода на действие

left [left]
I. a ляв
to have two LEFT feet тромав съм
out in the LEFT field ам. sl. съвсем на крив път
II. 1. левица, лява ръка
on/to the LEFT наляво, откъм лявата страна
2. пол. често LEFT левица, леви елементи, левичар
3. бокс удар с лявата ръка
III. adv наляво
LEFT turn/aм. face! воен. наляво!
IV. вж. leaver

left-hand ['lefthænd]
1. ляв, разположен отляво
2. бокс нанесен с лявата ръка (за удар)
3. тех. който е с ляв ход (зa винт), който е с лява резба
LEFT-HAND drive автомобил, на който кормилото е разположено вляво

left-handed [,lefthændid]
I. 1. който е левак, левашки, за използуване от левак
2. разг. несръчен
3. двусмислен, съмнителен, привиден (за комплимент и пр)
4. морганатичен
II. adv несръчно

left-handedly [,left'hændidli]
adv несръчно

left-hander [,lefthændə]
1. левак
2. разг. удар, нанесен с лявата ръка

leftist ['leftist]
1. n пол. левичар
2. attr левичарски

left-luggage office [,left'lʌgidʒ,ɔfis]
n гардероб (на гара и пр.)

leftmost ['leftmoust]
a най-ляв

left-over [,left'ouvə]
I. a неизяден, останал
II. n често pl останала/неизядена храна

leftward ['leftwəd]
I. a ляв, разположен откъм лявата страна
II. adv наляво

leftwards ['leftwədz]
adv наляво

left-wing [,left'wiŋ]
a пол. от левицата, левичарски

left-winger [,left'wiŋə]
n пол. левичар

lefty [lefti]
n разг. левак (и прякор)

leg [leg]
I. 1. крак (от бедрото до стъпалото)
to be on one's/шег. find one's LEGs стоя прав, ставам, за да взема думата, на крака съм (след боледуване)
to be on one's last LEGs взел-дал съм (и за предмет), едва кретам
to be all LEGs слаб и висок като върлина съм
to feel/find one's LEGs изправям се, прохождам (за бебе), прен. ставам независим/самостоятелен/самоуверен
to stretch one's LEGs разтъпквам се
to give someone a LEG up помагам някому (и да се качи)
to keep one's LEGs държа се на крака, не падам
to make a LEG ост. шег. правя поклон/реверанс
to run someone off his LEGs разсипвам някого от тичане/обикаляне, не давам някому да си поеме дъх от работа
to stand on one's own LEGs независим съм, стъпвам на краката си
to walk someone off his LEGs преуморявам/разсипвам някого от ходене
to take to one's LEGs избягвам, офейквам
2. протеза, изкуствен крак
3. бут
LEG of chicken пилешка кълка
LEG of mutton овнешки бут
4. крак (на мебел), рамо (на пергел), подпорка, подставка, стойка
5. мат. катет
6. крачол, горнище на чорап/обувка
7. етап (на пътуване)
8. мор. (разстояние на) курс (на кораб)
9. сп. етап (на щафета и пр.), част, обиколка
10. тех. коляно, ъгълник
11. ел. фаза
12. sl. съкр. от blackleg
not to have a LEG to stand on нямам никакво оправдание/извинение/основание, на което да се опра
to put/set one's best LEG first/foremost/forward ходя бързо
докарвам се (for, with пред) (някого), показвам се в най-добра светлина
to shake a LEG sl. танцувам, бързам, разбързвам се
to show a LEG sl. ставам от кревата
show a LEG! sl. размърдай се! по-живо!
II. v (-gg-) to LEG it разг. ходя пеша (бързо), тичам, офейквам, запрашвам

legacy ['legəsi]
1. юр. завещание
to come into a LEGACY получавам наследство
2. завещание, завети, последица

legacy-duty ['legəsi,dju:ti]
n данък наследство

legal ['li:gl]
1. правен, юридически
LEGAL adviser правен съветник, адвокат
to go into the LEGAL profession ставам юрист (адвокат, съдия)
LEGAL expert юрисконсулт
to take LEGAL advice консултирам адвокат
2. законен, легален, позволен от закона
LEGAL security/sentence съдебна гаранция/присъда
by LEGAL process по законен ред
LEGAL tender законно платежно средство
3. рел. отнасящ се до Мойсеевия закон

legalism ['li:gəlizm]
1. педантично придържане към буквата на закона, буквоядство, бюрократизъм
2. рел. поддържане на Мойсеевия закон, вярване в спасение чрез добри дела

legalist ['li:gəlist]
1. законовед, познавач на законите
2. буквоядец

legalistic [,li:gə'listik]
1. правнически
2. буквоядски

legality [li:'gæliti]
n законност

legalize ['li:gəlaiz]
v узаконявам, легализирам

legate ['legit]
I. n легат, папски нунций
II. v юр. завещавам

legatee [,legə'ti:]
n юр. наследник

legation [li'geiʃn]
n легация

legato [lə'ga:tou]
a adv, n муз. легато

legator [li'geitə]
n завещател

leg-bail ['legbeil]
n to give LEG-BAIL офейквам

legend ['ledʒənd]
1. легенда
2. ист. житие
3. прен. басня, невероятна история
4. легенда (на карта)
5. надпис на медал/монета и пр

legendary ['ledʒənd(ə)ri]
I. 1. легендарен
2. приказен, чутовен
II. n сбирка от легенди

legendry ['ledʒəndri]
n събир. легенди

leger вж. ledger-line

legerdemain [,ledʒədə'mein]
1. ловкост, жонглъорство, фокусничество
2. прен. извъртане, софистика, хитрина, измама

leger-line вж. ledger-line

leggings ['leginz]
n pl гамаши

leggy ['legi]
a дългокрак, източен

leghorn ['leghɔ:n]
1. вид италианска слама за шапки
2. шапка от слама
3. легхорн (порода кокошки)
4. attr сламен

legibility [,ledʒi'biliti]
n четливост

legible ['ledʒəbl]
a четлив

legilsature ['ledʒisleitʃə]
n законодателна власт, законодателно тяло

legion ['li:dʒən]
1. ист. легион
2. множество, голям брой
they are LEGION те ca безкрайно много
3. национално сдружение на бивши бойци
LEGION of Honour Почетен легион (френски орден)

legionary ['li:dʒənəri]
I. a легионерски, който принадлежи на/се отнася до легион
II. n легионер

legislate ['ledʒisleit]
v законодателствувам, издавам закон

legislation [,ledʒi'leiʃn]
1. законодателствуване, законодателство
2. събир. закони

legislative ['ledʒislativ]
a законодателен

legislator ['ledʒisleitə]
n законодател

legislature n законодателна власт

legist ['li:dʒist]
n правник, законоведец

legit ['li:dʒit]
I. a sl. законен
II. n legitimate drama/theatre (вж. legitimate)

legitimacy [li'dʒitiməsi]
1. законност, легитимност
2. законороденост

legitimate [li'dʒitimət]
I. 1. законен, легитимен
2. справедлив, основателен, допустим
3. законороден
4. отговарящ на установени принципи/правила/стандарти, приет
LEGITIMATE drama/theatre сериозна драма (трагедия, комедия и пр. -за разлика от oneрета, фарс)
II. n ам. обик. the LEGITIMATE вж. legitimate
III. 1. узаконявам
2. признавам (извънбрачно дете) за законородено
3. оправдавам, привеждам основания за

legitimately [li'dʒitimətli]
1. законно
2. с пълно основание

legitimatize [li'dʒitimətaiz]
вж. legitimated

legman ['legmæn]
1. n (pl-men) разг. жур. репортер
2. куриер (в учреждение)

leg-of-mutton [,legəv'mʌtn]
a триъгълен (за корабно платчо)
LEG-OF-MUTTON sleeve буфан ръкав (тесен на китkama)

leg-pull ['legpul]
n разг. майтап, баламосване

legume ['legju:m]
n (зърно/шушулка на) бобово растение

leguminous [le'gju:minəs]
a бот. бобов, пеперудоцветен

leg up [legʌp]
1. повдигане, помош при възсядане на кон/при катсрене и пр
2. прен. помощ, подпомагане, лансиране
3. ам. сп. предимство (и прен.)

legwork ['legwə:k]
n ам. подготвителна работа

lei ['leii:]
I. n полинезийска гирлянда от цветя
II. вж. leu

leister ['li:stə]
I. n копие за лов на съомга
II. v промушвам/ловя (съомга) с копие

leisure ['leʒə]
1. незаетост, свободно време
at LEISURE свободен, незает, без бързане, не припряно
at one's LEISURE в удобен момент, когато ми е удобно
2. Attr свободен (от работа), незает
LEISURE centres места за отдих и развлечения
LEISURE clothes спортно/неофициално облекло
gentleman of LEISURE рентиер

leisured ['leʒəd]
a свободен от работа, с много свободно време
the LEISURED classes охолните, богатите

leisurely ['leʒəli]
I. a бавен, спокоен, отмерен
LEISURELY pace отмерена крачка, бавен ход
to do something in a LEISURELY fashion правя нещо без бързане, карам я яваш-яваш
II. adv бавно, без бързане, спокойно, не припряно

leitmotif ['laitmou,ti:f]
n нем. муз. лайтмотив (и прен.)

leitmotiv ['laitmou,ti:f]
n нем. муз. лайтмотив (и прен.)

leman ['lemən]
1. n ост. либе, изгора
2. любовник, любовница

lemma ['lemə]
1. мат., лог. лема
2. заглавие на литературна статия, мото на картина
3. статия (в речник)

lemming ['lemiŋ]
n зоол. леминг (Lemmus)

lemon ['lemən]
1. бот. лимон
2. бот. лимоново дърво (Citrus limon)
3. лимоненожълт цвят
4. sl. глупаво грозно момиче, грозотия, мухлъо
5. ам. негодна кола
6. негодна вещ, нещо без стойност
7. sl. измама
8. attr лимонен (за цвят, вкус), лимонен, лимонов, от лимон

lemonade [,lemə'neid]
n лимонада

lemon balm ['lemənba:m]
n бот. маточина (Melissa officinalis)

lemon-drop ['leməndrɔp]
n кисел бонбон

lemon-squash ['lemənskwɔʃ]
n силно концентиран лимонов сок

lemon-squeezer ['lemən,skwi:zə]
n прибор за изстискване на лимонов сок

lemony ['leməni]
a лимонен, като лимон

lemur ['li:mə]
n зоол. лемур

lend [lend]
1. давам назаем, заемам (и с to)
2. оказвам (помощ) (вж. hand)
3. придавам (качество и пр.)
4. refl предавам се (to на), ставам оръдие (to на)
to LEND oneself to dishonest practices прибягвам до/служа си с непочтени средства
5. refl мога да служа (to за), подходящ съм (to за)
поддавам се (to на) (описание и пр.)

lender ['lendə]
n бизн. кредитор, заемодател
money-LENDER лихвар

lending ['lendiŋ]
a който заема/дава под наем
LENDING library заемна библиотека

lend-lease ['lendi:s]
n наем-заем

length [leŋθ]
1. дължина, протежение
lying at (one's) full LENGTH проснат с цялата си дължина
to measure one's LENGTH/to fall all one's LENGTH (on the ground) просвам се на земята
over the LENGTH and breadth of надлъж и нашир по
2. дължина, време, времетраене
LENGTH of service прослужени години
LENGTH of time required to do something време, необходимо да се направи нещо
3. стелен, обсег, разстояние
to go to the LENGTH of (с ger) стигам дотам, че (да)
to go to great/all/any LENGTHs готов съм на всичко, не се спирам пред нищо
4. фон., муз. дължина
5. парче, къс (канап, плат, дърво, тръба)
dress LENGTH плат за една рокля
6. сп. дължина (като мярка при конни и гребни състезания)
7. at LENGTH накрая, най-после, най-сетне, най-подробно, надълго и нашироко
изчерпателно (и at some/great LENGTH)
to have/get/know/take the LENGTH of someone's foot съставям си мнение за някого

lengthen ['leŋθən]
v удължавам (се) (и фон.), продължавам (се), раста, нараствам (за деня)

lengthily ['leŋθili]
adv надълго (и нашироко), безкрайно

lengthman ['leŋθmən]
п (pl-men) жп. кантонер

lengthways ['leŋθweiz]
adv надлъж

lengthwise ['leŋθwaiz]
a на дължина

lengthy ['leŋθi]
1. прскалсно/твърде дълъг, проточен (за време)
2. многословен (за реч), словоохотлив, досаден

lenience ['li:njəns]
n снизходителност, мекота, търпимост

leniency ['li:njənsi]
n снизходителност, мекота, търпимост

lenient ['li:njənt]
1. снизходителен, мек, милостив (to, towards)
2. лек (за наказание)

Leninism ['leninizm]
n ленинизъм

Leninist ['leninist]
I. a ленински
II. n ленинец

lenitive ['lenitiv]
I. мед. a смекчаващ, успокоителен
II. n успокоително средство

lenity ['leniti]
вж. leniency

lens [lenz]
1. опт. леща, оптично стъкло, лупа, обектив
2. анат. кристалин, леща на окото

lent I. вж. lend
II. 1. рел. велики пости
to keep LENT постя
2. pl гребни състезания в Кеймбридж по време на великите пости

Lenten ['lentən]
a рел. свързан с великите пости
LENTEN fare постно ядене
LENTEN face оклюмало лице

lenticular [len'tikjulə]
a лещовиден

lentil ['lentil]
n бот. леща (Lens esculenta)

lent-lily ['lent,lili]
n бот. жълт нарцис (Narcissus pseudo-narcissus)

lento ['lentou]
a, adv муз. ленто

lent-term ['lenttə:m]
n летен семестър, уч. втори срок

Leo ['li:ou]
n Лъв (съзвездие и знак на зодиака)

leonine ['li:ounain]
1. лъвски
2. проз. леонийски (u L.)

leopard ['lepəd]
n зоол. леопард (Panthera pardus)
can a LEOPARD change his spots? вълкът козината си мени, но нрава си никога

leopardess ['lepədis]
ж. р. от leopard

leotard ['li:outa:d]
n трико (на акробат и пр.)

leper ['lepə]
1. прокажен
2. прен. парий

lepidoptera [,lepi'dɔptərə]
n pl зоол. ципокрили

leprechaum ['leprəkɔ:m]
ирл. фолкл. елф във вид на дребно старче

leprosy ['leprəsi]
1. мед. проказа
2. прен. морална зараза, корупция

leprous ['leprəs]
a мед. прокажен

lesbian ['lezbiən]
I. 1. от о. Лесбос
2. лезбийски
II. плезбийка

lese-majesti [,leiz'mæʒestei]
1. n фр. обида на държавен глава/царска особа
2. държавна измяна

lesion ['liʒn]
1. мед. повреда, поражение
2. юр. накърняване (на права)

less [les]
I. a сравн. cm. от little за брой, количество и степен по-малък
of LESS value/importance с по-малка стойност, от по-малко значение
no LESS a person than the Prime Minister (не друг, а) самият министър-председател
II. n по-малко количество/брой/време и пр.
he is LESS of a fool than he looks не e толкова глупав, колкото изглежда
LESS of your nonsense! стига с твоите глупости! it is nothing LESS than monstrous това e просто чудовищно
I expected no LESS from you очаквах това от теб
to see LESS of someone по-рядко виждам някого
III. adv сравн. cm. от little по-малко, не толкова
he was LESS frightened than his brother той не се уплаши толкова, колкото брат му
I was the LESS surprised as I had been warned не бях толкова изненадан, тъй като бях предупреден
the LESS you worry about it, the better колкото по-малко се тревожиш за това, толкоба по-добре
I don't think any the LESS of him because of his failure не го ценя по-малко заради неуспеха му
he won no LESS than USD 100/USD 100, no LESS, in the lottery той спечели цели 100 долара на лотарията
they fought with no LESS daring than skill те се биха колкото умело, толкова и храбро
much/even/still LESS още по-малко
none the LESS въпреки това, никак, не по-малко
he was LESS than honest in his replies не беше съвсем честен в отговорите си

lessee [le'si:]
n наемател

lessen ['lesn]
1. намалявам (се), смалявам
2. подценявам

lesser ['lesə]
1. a attr сравн. cm. от little, по-малък
the LESSER of two evils по-малката от две злини
2. малък, второстепенен
the LESSER Bear астр. Малката мечка
LESSER winda panda

lesson ['lesn]
I. 1. урок
French/history, etc. LESSON урок по френски/исторня и пр
2. нотация, поука
to read someone a LESSON чета някому нотация, мъмря някого
to draw a LESSON from извличам поука от
3. pl учение
not very bright at his LESSONs не много силен ученик
4. църк. откъс от Библията (като част от службата)
II. 1. уча, обучавам
2. мъмря, чета нотация

lessor ['lesɔ:]
n наемодател

lest [lest]
cj за да не, да не би да
LEST we forget да не би да забравим
he ran away LEST he should be seen избяга, за да не го видят

let [let]
I. 1. с inf без to или с изпуснат глагол оставям, позволявам, разрешавам, пускам
to LETthe fire (go) out оставям огъня да загасне
his father won't LET him smoke баща му не му разрешава да пуши
they LET themselves be swindled оставиха се да ги изиграят
to LET someone have something давам някому нещо
2. imp за 1 и 3 л. да, нека (да), хайде да
LETs start at once да тръгнем веднага
don't LETs start yet нека да не тръгваме още
LET me see чакай да си помисля
LET AВ be equal to CD мат. нека АВ да е равно на CD
3. в конструкцията let (n) inf. без to
to LET someone be оставям някого на мира, не закачам някого
to LET something be оставям/не се занимавам с нещо
to LET fall (из) пускам, пускам (завеса, котва)
to LET someone /something go пускам някого/нещо
to LET someone know съобщавам/известявам някому, уведомявам някого
to LET oneself go отпускам се, давам воля на чувствата си и пр.
to LET oneself go on a subject разпростирам се/говоря надълго и нашироко по даден въпрос
to LET something pass не обръщам внимание на нещо
to LET (something) slip изпускам (нещо), пропускам (възможност и пр.), издавам (без да искам) (тайна)
he LET fly a volley of oaths той изсипа залп ругатни
4. с прил. оставям (в дадено състояние)
to LET someone alone оставям някого на мира/сам да се справи
to LET something alone не пипам/не се бъркам в нещо
5. давам под наем
to LET дава се под наем (обява)
LET alone да не говорим за, камо ли (пък) да
he couldn't get up, LET alone walk не можеше да стане, камо ли да ходи
to LET it go at that не говоря повече по даден въпрос
to LET loose вж. loose
let by пускам (някого) да мине
let down спускам, смъквам (и прен.), удължавам (рокля и пр.), понижавам (преценка и пр.), изпускам въздуха от (гума и пр.), ав. спускам се (преди кацане), разг. разочаровам, измамвам, изневерявам на (за помет), оставям (някого) на сухо
to LET the side down разочаровам приятелите си. семейството и пр.
разг. обик. pass потискам, угнетявам
to LET someone down gently отнасямсе меко/тактично/снизходително с някого
let in вкарвам, пускам да влезе, отварям (някому) вратата, прен. широко отварям вратите за (нередности и пр.)
to LET oneself in отключвам си вратата, влизам си вкъщи, пускам, пропускам (въздух, вода и пр.), изигравам, измамвам
to LET in for разг. насаждам, натоварвам
to LET oneself in for навличам си (неприятности и пр.)
you've LET me in for a bill of nearly USD 20 насади ме да плащам сметка за почти 20 долара
to LET someone in on разг. посвещавам някого в, поверявам някому (тайна и пр.), стеснявам (дреха)
let into пускам да влезе, вкарвам в, вграждам в (стена и пр.), посвещавам в (тайна)
let off изстрелвам (куршум, стрела и пр.), пускам да слезе, свалям (пътник), изпускам (пара и пр.)
прен. изсипвам (нападки, подигравки и пр.) (at върху), давам (част от къца) под наем
пускам без наказание, освобождавам от задължение (from и с ger), прощавам
to be LET off with a fine отървавам се само с глоба
to LET someone off the fine опрощавам някому глобата
to LET someone off the hook разг. освобождавам някого от неприятно задължение, измъквам някого от неудобно положение, вулг. пръдвам
let on разг. давам да се разбере, издавам (тайна), правя се на, преструвам се (че)
he LET on to be ill престори се на болен
let out пускам да излезе, пускам на свобода, изпускам, пускам (вода, въздух и пр.), надавам (вик и пр.), изригвам, отпускам, разширявам (дреха), давам под наем, издавам, разкривам, разг. освобождавам от неприятно задължение
to LET out at someone нахвърлям се върху някого (и прен.)
let through пускам да мине
let up разг. намалявам (за дъжд, болка и пр.), намалявам усилията, поотпускам се
II. v (letted, let) ост. попречвам на, възпрепятствувам
III. n пречка
without LET or hindrance безпрепятствено

let-down ['letdaun]
1. разочарование, изоставяне (на някого) в критичен момент
2. ав. спускане на самолет (при кацане)

lethal ['li:θl]
1. смъртоносен, фатален
LETHAL chamber камера за безболезнено убиване на болни животни
2. ам. прен. съсипателен, унищожителен (за нападки и пр.)

lethargic [le'θa:dʒik]
1. мед. летаргичен
2. сънлив, отпуснат, вял, апатичен, инертен, бездеен

lethargical [le'θa:dʒikl]
1. мед. летаргичен
2. сънлив, отпуснат, вял, апатичен, инертен, бездеен

lethargy ['leθədʒi]
1. мед. летаргия
2. сънливост, отпуснатост, вялост, апатия, инертност, бездействие

Lethe ['li:θi:]
1. мит. р. Лета
2. прен. забвение, забрава

let-off ['letɔf]
1. опрощаване
2. прен. отдушник
3. сп. изпускане на изгоден случай

lett [let]
1. латвиец
2. латвийски език

letter ['letə]
I. 1. буква
dead LETTER мъртва буква (и прен.)
2. печ. шрифт, излята буква
black LETTER старинен готически шрифт
3. писмо, послание
by LETTER писмено
blind LETTER писмо без/с непълен/неточен адрес
LETTERs patent свидетелство за патент
4. юр. буква, отделна част от текст в закон и пр.
to the LETTER буквално, точно, безусловно, безпрекословно, напълно, съвършено от край до край
in LETTER and in spirit по форма и по същество
5. инициал на училище и колеж
to win one's LETTER сп. спечелвам правото да членувам в спортна организация/да нося инициалите
6. pl. книжнина, литература, начетеност, ученост
man of LETTERs учен човек, писател
arts and LETTERs изкуство и литератора
II. v надписвам, обозначавам с букви, щемпелувам
III. n наемодател, човек, който дава (нещо) под наем

letter-balance ['letə,bæləns]
n пощенски везни

letter-bomb ['letəbɔm]
n пощенска пратка с експлозив

letter-book ['letəbuk]
n търг. папка с копия на изпратени писма

letter-box ['letəbɔks]
n пощенска кутия (на дом)

letter-card ['letəka:d]
n двойна затворена пощенска картичка

letter-carrier ['letə,kæriə]
n пощенски раздавач, пощаджия, пощалъон

lettered ['letəd]
1. начетен, образован
2. маркиран с букви, сгравирани букви
3. сведущ по литература, литературен

letter-file ['letəfail]
n класъор/папка за писма

letter-foundry ['letə,faundri]
n букволеярна

letterhead ['letəhed]
n печатан текст/заглавна част на бланка за писмо

lettering ['letəriŋ]
1. надпис
2. шрифт
3. печ. букви, буквено означение

letterless ['letəlis]
a неук, прост, неграмотен, необразован

letter-pad ['letəpæd]
n блокпост, блок от листове за писма

letter-paper ['letə,peipə]
n хартия за писма

letter-perfect ['letə,pə:fikt]
a театр. който отлично знае ролята си

letter-press ['letəpres]
1. n печ. текст, текст към илюстрация
2. ръчна преса (за отпечатъци)

letters n pl литература, книжнина

lettic [letik]
I. a латвийски, балтийски (за групата езици. включваща латвийски, литовски и старопруски)
II. n латвийски език

lettish [letiʃ]
I. a латвийски, балтийски (за групата езици. включваща латвийски, литовски и старопруски)
II. n латвийски език

lettuce ['letis]
n бот. маруля (Lactuca sativa)

let-up ['letʌp]
1. n разг. прекратяване, спиране, прекъсване
2. облекчение, облекчаване

leu [leu]
n (pl lei) лей (румънска парична единица)

leucaemia [lju:'ki:miə]
n мед. левкимия, левкоза

leucocyte ['lju:kousait]
n физиол. левкоцит

leucorrhoca ['lju:kouri:ə]
n мед. бяло течение

leukaemia вж. leucaemia

leukocyte вж. leucocyte

Lev [lev]
n (pl levs) лев

Levant [li'vænt]
v офейквам, избягвам (без да си платя загубите, обик. при конни състезания, хазартни игри)

levantine ['levəntain]
I. 1. левантински
2. който търгува с Леванта
II. n левантинец

levator [li'veitə]
n анат. повдигач (мускул)

levee ['levi]
I. n (сутрешен) прием, даван от държавен глава (само за мъже)
to hold a LEVEE давам (сутрешен) прием
II. 1. насип, дига, вал
2. Стръмен бряг
3. пристан, кей
III. v издигам насип/вал

level ['levl]
I. 1. равнище, ниво, уровен (и прен.), висота
on a LEVEL with на еднакво ниво/наравно с (и прен.)
to find one's own LEVEL прен. намирам си мястото/средата
on a high LEVEL на високо равнище
at eye LEVEL на височината на очите
out of LEVEL неравен, нехоризонтален, денивелиран
2. хоризонт, хоризонтална повърхнина
3. равнина, равнинна местност
4. тех. либела, равнило, нивелир
vertical LEVEL отвес
5. мин. стаж, хоризонт
on the LEVEL разг. честен, почтен, честно, почтено
II. 1. равен, гладък, плосък, хоризонтален
LEVEL with на същата височина/ниво/уровен
2. земл. разположен на едно ниво
3. еднакъв, равен, равномерен
4. прен. уравновесен, разумен, спокоен
to keep a LEVEL head запазвам спокойствие/самообладание
LEVEL race състезание, при което първите участници са почти изравнени/един до друг
to draw LEVEL with изравнявам се с
to do one's LEVEL best полагам максимални усилия, правя всичко възможно
III. 1. заравням, изравнявам, изглаждам, уравнявам, нивелирам
to LEVEL to/with the ground сривам/изравнявам със земята
to LEVEL in the dust книж. изличавам от лицето на земята
2. геод. измервам с нивелир
3. насочвам (оръжие), прицелвам се, премервам се (at, against)
4. прен. отправям (критика, обвинения и пр.) (against, at)
5. насочвам (удар) (at)
6. повалям (някого)
7. прен. премахвам, изглаждам (различия и пр.)
8. ам. sl. действувам/говоря честно
level down изравнявам (и прен.), намалявам, снижавам
level off/out изравнявам, постигам/пазя равновесие, оставам на същото равнище (за цени и пр.), ав. летя хоризонтално след изкачване
level up издигам на/приравнявам към по-високо ниво

level-beaded [,levl'hedid]
a уравновесен, здравомислещ

level-crossing [,levl'krosiŋ]
n жп. прелез

leveller ['levələ]
1. човек, който е за премахването на всякакви социални различия
2. ист. LEVELLER левелер

lever ['li:və]
I. 1. тех. лост, дръжка, ръчка, кобилица
2. физ. лост, рамо
3. прен. средство за морален натиск/упражняване на давление
II. v повдигам с лост (out, over, up, along), служа си с лост

leverage ['li:vəridʒ]
1. тех. действие на лост, механична сила от употреба на лост
2. тех. лостово предаване, лостов механизъм
3. физ. отношение на рамената на лост
4. прен. средства/начин за постигане на цел/упражняване на давление/влияние, връзка (при ходатайство)
to give someone LEVERAGE давам преимущество на/облагодетелствувам някого

leveret ['levərit]
n зайче

leviable ['leviəbl]
1. облагаем (за стоки)
2. събираем (за данък)

leviathan [li'vaiəθn]
1. библ. левиатан, морско чудовище
2. голямо морско животно (кит и пр.)
3. нещо огромно (особ. кораб, човек)

levigate ['levigeit]
1. стривам, счуквам на прах, смилам
2. правя на паста (with с)

Levin ['levin]
n ост. поет. мълния, светкавица

Levis ['li:vaiz]
n pl вид дебели дочени панталони

levitate ['leviteit]
v повдигам (се), издигам (се)

levite ['li:vait]
1. евр. левит, староеврейски свещенослужител
2. разг. евреин
3. разг. свещеник

Leviticus [li'vitikəs]
n библ. Левит

levity ['leviti]
1. лекомислие, несериозност, безотговорност, вятърничавост
2. ост. лекота

levo ['li:vo]
pref (насочен) наляво

levulose вж. laevulose

levy ['levi]
I. 1. събиране, вземане (на данък)
2. облагане (с данък)
3. воен. мобилизиране, свикване под знамената, набиране на новобранци
4. новобранци, набор, мобилизирани войници
II. 1. вземам, налагам (данък, глоба)
to LEVY duty on goods облагам стоки с данък
to LEVY execution on someone's goods налагам възбрана върху стоките на някого
2. воен. мобилизирам, свиквам под знамената, набирам (войници)
to LEVY blackmail правя шантаж, шантажирам

lewd [lju:d]
1. похотлив, развратен, разгулен
2. неприличен, нецензурен, мръсен

lewdness n похотливост

lewis ['lu:is]
1. тех. анкърен/фундаментен болт
2. Син на франкмасон

lewisite ['lu:isait]
n хим. луизит

lexical ['leksikl]
1. a ез. лексикален, словен
2. речников, речникарски, лексикографски

lexicographer [,leksi'kɔgrəfə]
n лексикограф, речникар, съставител на речници

lexicography [,leksi'kɔgrəfi]
n лексикография, речникарство, съставителство на речници

lexicology [,leksi'kɔlədʒi]
n лексикология

lexicon ['leksikən]
1. n речник, словар, лексикон (особ. на древни езици)
2. прен. речник (на автор и пр.)

leyden jar [,leidn'dʒa:]
n физ. лайденска стъкленица

liabilities n pl задължения, пасив

liability [,laiə'biliti]
1. юр. отговорност
2. дълг, задължение
рl търг. пасив
3. предразположение, наклонност, склонност
LIABILITY to explode опасност/вероятност да експлодира
4. разг. пречка, спънка
to be more of a LIABILITY than an asset по-скоро преча, отколкото помагам

liable ['laiəbl]
1. отговорен (for)
задължен (to с inf)
2. подлежащ, предразположен, изложен, уязвим
LIABLE to catch cold който лесно изстива
LIABLE to duty подлежащ на облагане/обмитяване
LIABLE to fits of temper избухлив, сприхав
LIABLE to misconstruction който може да бъде неправилно/превратно изтълкуван
to make oneself LIABLE to a heavy fine излагам се на опасността да платя голяма глоба
you're LIABLE to fall може/има опасност да паднеш
3. predic вероятен, възможен
difficulties are LIABLE to occur възможно е да се появят трудности
he is LIABLE to come any moment може да дойде всеки момент

liaise [li'eiz]
v разг. служа за връзка (with, between), влизам във връзка/във връзка съм с

liaison [li:'eizɔ:ŋ]
1. (с) връзка
2. воен. взаимодействие, съгласуване
LIAISON officer офицер за свръзка
3. любовна връзка
4. фон. лиезон
5. готв. застройка

Liana [li'а:nə]
n бот. лиана, тропическо пълзящо растение

liar ['laiə]
n лъжец

lias ['laiəs]
1. геол. лиас, най-долните/старите пластове на юра (и L.)
2. минер, син варовик

lib [lib]
n съкр. от liberation
women's LIB съвременно движение за икономическо/социално равенство на жените

libation [lai'beiʃn]
1. рел. възлияние
2. шег. пийване, сръбване, пиячка

libel ['laib']
I. 1. клевета (обик. в печата), очерняне
2. нещо, което излага/дискредитира, неточно/погрешно описание/предаване
the portrait is a LIBEL on him прен. разг. този портрет съвсем не му прилича
the book is a LIBEL on human nature тази книга дава съвсем извратена представа за човешката природа
3. юр. молба на ищец (обик. в духовен съд)
II. v (-ll-) клеветя, петня, черня, очерням, злепоставям

libellant ['laibələnt]
n юр. ищец

libellee [,laibə'li:]
n юр. ответник

libeller ['laibələ]
n клеветник

libellous ['laibələs]
a клеветнически

liberal ['libərəl]
I. 1. щедър, (из) обилен
LIBERAL of one's money който не жали парите си, щедър
2. свободомислещ, без предразсъдъци, с широки възгледи, либерален
LIBERAL arts хуманитарни науки
LIBERAL education широко/общо/хуманитарно образование
3. пол. либерален
II. n пол. либерал (и L.)

liberalism ['libərəlizm]
n либерализъм

liberality [,libə'ræliti]
1. щедрост, изобилие
2. широта на възгледите, липса на предразсъдъци, либералност, свободомислие
3. либерализъм

liberalize ['libərəlaiz]
v правя/ставам либерален, либерализирам (се)

liberally ['libərəli]
adv щедро

liberate ['libəreit]
1. освобождавам (from)
2. хим., физ. отделям в свободно състояние

liberation [,libə'reiʃn]
1. освобождаване, освобождение
2. хим., физ. отделяне в свободно състояние
3. движение за женски права

liberator ['libəreitə]
n освободител

libertarian [,libə:'tɛəriən]
n последовател на учението за свободната воля

liberticide ['libətisaid]
1. унищожаване на свободата
2. тиран (ин), потисник

libertine ['libəti:n]
1. развратник
2. свободомислещ (особ. по религиозни въпроси)

liberty ['libəti]
1. свобода
LIBERTY of conscience свобода на съвестта/вероизповеданието
LIBERTY of the subject гражданска свобода
at LIBERTY свободен, на свобода, незает (за човек)
to set someone at/to give someone his LIBERTY пускам някого на свобода
to be at LIBERTY to свободен съм да
2. волност, безцеремонност, своеволие
to take the LIBERTY to do/of doing something позволявам си да направя нещо
to take liberties with someone позволявам си волности с някого
to take foolish liberties with one's health злоупотребявам съездравето си
3. pl привилегии, права
4. район, в който важат известии привилегии
5. aм. воен. мор. кратък градски отпуск
LIBERTY man моряк вградски отпуск
LIBERTY cap ист. шапка, давана на освободен роб
LIBERTY Hall място, където човек може да прави каквото си ще
LIBERTY horse цирков кон, който изпълнява номера без ездач
LIBERTY ship американски тип товарен кораб от Втората световна война

libidinous [li'bidinəs]
a похотлив, страстен

libido [li'bi:dou]
n ncux. полово влечение, либидо

Libra ['laibrə]
n Везни (съзвездие и знак на зодиака)

librarian [lаi'brɛəriən]
n библиотекар

library ['laibrəri]
1. библиотека
2. поредица от книги, издавани от издателство (напр. световна класика)
3. работен кабинет (в частна къща)
4. attr библиотечен, от библиотека
LIBRARY science ам. библиотекарство

libration [lai'breiʃn]
1. n книж. колебание, клатушкане, потрепване (на везни)
2. астр. либрация

librettist [li'bretist]
n автор на либрето, либретист

libretto [li'bretou]
n либрето

Libyan ['libiən]
I. 1. либийски
2. поет. африкаиски
II. n либиец

lice вж. loose

licence ['laisəns]
I. 1. разрешение, позволение, позволително, разрешително, патент
gun LICENCE разрешение за носене на оръжие
LICENCE to fish билет/разрешение за риболов
LICENCE to shoot ловен билет
special LICENCE разрешение за брак, без да се обявяват предварително в църквата имената на младоженците
2. волност, невъздържаност, своеволие, разпуснатост
II. v позволявам, разрешавам, давам позволително/разрешително/патент на (за нещо)

license ['laisəns]
вж. licence

licensed ['laisənst]
1. който има разрешение/позволение/патент/право/привилегия
LICENSED house/premises, заведение с разрешение да продава спиртни напитки
2. узаконен, редовен, с разрешение, дипломиран

licensee [,laisən'si:]
n притежател на позволително/разрешително (особ. за продожба на алкохол), притежател на патент/диплом

licenser [laisənsə]
n лице, коего издава разрешения (особ. за поставяне на пиеси, издаване на книги), цензор

licensor [laisənsə]
n лице, коего издава разрешения (особ. за поставяне на пиеси, издаване на книги), цензор

licentiate [lai'senʃiət]
1. притежател на университетска диплома, лиценциат
2. лисансие

licentious [lai'senʃəs]
1. безнравствен, разпуснат, безпътен, разгулен, невъздържан
2. който не зачита общоприетите правила за поведение

lichee вж. litchi

lichen ['laikən]
1. бот. лишей (Lichenes)
2. мед. лишей

lich-gate ['litʃgeit]
n покрита порта на църковен двор

licit ['lisit]
a законен, позволен

lick [lik]
I. 1. лижа, ближа, облизвам
to LICK one's lips/chops облизвам се (и прен.), прен. точа си зъбите
to LICK something up излоквам/изблизвам нещо
to LICK someone's boots/shoes унижавам се/раболепнича пред някого
to LICK one's wounds прен. оттеглям се след поражение
2. мия, заливам (за вълни), докосвам, ближа (за огън)
3. sl. бия, натупвам (и прен), побеждавам
that LICKs everything/creation това надминава/бие всичко
to LICK a problem ам. разрешавам задача
that LICKs me това вече не мога да разбора, това вече е прекалено, отказвам се
4. sl. тичам, бягам, търча
II. 1. лизане, близане, лижене, облизване
to give something a LICK and a promise разг. почиствам/мия нещо отгоре-отгоре
2. парченце, троха
give me a LICK дай да си близна
he won't do a LICK of work ам. разг. не пипва работа
3. място, където животни отиват да ближат сол
4. sl. бърз ход, бързина
at a great/at full LICK с пълна пара, много бързо
5. разг. силен удар
6. изблик на енергия/активност

lickerish ['likəriʃ]
1. лаком
2. който обича да пие, пиянски
3. похотлив, развратен
4. привлекателен, апетитен

lickety-split ['likəti'split]
adv sl. с пълна скорост, много бързо, мигновено

licking ['likiŋ]
n разг. бой, перлах (и прен.)
the team got a LICKING отборът яде бой/бе победен

lickspittle ['likspitl]
n блюдолизец, подлизурко, мазник

licorice вж. liquorice

lid [lid]
1. капак, похлупак
to blow the LID off ам. sl. правя разкрития, разкривам скандал
with the LID off с всички срамни/грозни подробности
that puts the (tin) LID on it sl. това вече е върхът/краят, само това липсваше
2. клепка, клепач
3. sl. шапка, капела
4. разг. ам. забрана
to put a LID on something забранявам нещо

lido ['li:dou]
1. открит плувен басейн, плаж
2. слегантен морски курорт

lie [lai]
I. n лъжа, измама
to tell a LIE, tell LIEs лъжа
to give the LIE to someone изобличавам някого в лъжа, опровергавам някого
to give someone the LIE (in his throat/teeth) изобличавам някого в (груба) лъжа
II. v лъжа
to LIE like a gas-meter разг. лъжа като циганин
to LIE in one's teeth/throat ост. шег. лъжа нагло/безсрамно
to LIE oneself out of a scrape измъквам се от неудобно положение с лъжи
III. 1. лежа
to LIE like a log лежа неподвижно като труп/в безсъзнание
the snow LIEs deep снегът е дълбок
2. лежа, погребан съм
here LIEs... тук почива... (на надгробна плоча)
3. разположен съм, намирам се (и за абстрактни неща), простирам се, съм
the obstacles that LIE in our way пречките по пътя ни
the money LIEs in the bank парите ca в банката
my talents do not LIE in that direction нямам склонност към/не ме бива за това
he knows where Ins interest LIEs знае си интереса, знае от какво ще има полза
the real reason LIEs deep истинската причина се крие по-дълбоко
4. намирам се, съм (в някакво положение, състояние)
to LIE in ambush стоя в засада, причаквам (for)
to LIE against a wall облягам се на стена
to LIE heavy on someone's stomach/conscience тежа на стомаха/съвестта на някого
to LIE open отворен открит/разкрит/изложен съм (to на)
to LIE at someone's mercy оставен съм на милостта на някого
the blame LIEs at your door ти си виновен
as far as in me LIEs доколкото зависи от мен/е във възможностите ми
5. мой дълг/задължсние и пр. е да
it LIEs with you to (с inf) ваше задължение/право е да
the burden of proof LIEs with/upon them юр. те носят тежестта на доказателството
6. юр. допуска се, законно е
the action does not LIE не може да се предяви иск/да се възбуди следствие
7. мор. на котва съм
8. ост. престоявам, пренощувам
lie about пръснат съм, търкалям се
lie ahead предстоя
lie back облягам се назад
lie before lie ahead
lie behind крия се зад, причина съм за, отминал/в миналото съм
lie by стоя неизползван/в резерв, бездейетвувам, почивам
lie down лягам си, лежа, приемам безропотно
to LIE down under defeat, to take a defeat lying down победен/бит съм, без да се съпротивлявам, преглъщам обида
to LIE down on a job разг. не работя както трябва, работя през пръсти
lie in раждам, лежа в очакване да родя, разг. излежавам се
lie off мор. намирам се на известно разстояние от брега/от друг кораб, оставам временно безработен, сп. пестя си силите в началото на състезание
lie out of не съм още получил
lie over отлагам, бивам отложен, оставам висящ (за въпрос)
lie to мор. спрял/на котва съм, спирам, хвърлям котва
lie up пазя леглото/стаята, лежа, мор. на док съм, отивам на док, крия се, скривам се, бездействувам
IV. n (раз) положение, очертание, насока
the LIE of the land вж. land

lie detector ['laidi,tektə]
n юр. детектор на лъжата

lief [li:f]
adv oem. с удоволствие, на драго сърце

liege [li:dʒ]
I. 1. ист. сенъорски
2. ист. васален, поданически
3. ам. верен, предан
II. 1. Сеньор (и LIEGE lord)
2. васал, поданик

liegeman ['li:dʒmən]
вж. liege ii

lie-in ['laiiŋ]
n разг. излежаване (сутрин)

lien [liən]
n юр. право на задържане
n залог, законно право на запрещение
LIEN upon the cargo for freight право на задържане товара като обезпечение срещу навло

lieu [lju:]
n in LIEU of вместо, наместо

lieutenancy [lef'tenənsi]
n звание/чин на лейтенант

lieutenant [lef'tenənt]
1. лейтенант
first LIEUTENANT старши лейтенант
second LIEUTENANT (младши) лейтенант
2. заместник, помощник

lieutenant-colonel [lef,tenənt'kə:nl]
n воен. подполковник

lieutenant-commander [lef,tenəntkə'ma:ndə]
n мор. капитан трети ранг

lieutenant-general [lef,tenənt'dʒenərəl]
n воен. генераллейтенант

lieutenant-governor [lef,tenənt'gʌvənə]
1. англ. заместник-губернатор, губернатор на провинция
2. ам. заместник-губернатор (на щат)

life [laif]
1. живот
LIFE insurance/assurance застраховка за живот
to come to LIFE идвам на себе си, съвземам се
to bring to LIFE докарвам в съзнание, възкресявам, връщам към живот
to escape with LIFE and limb отървавам кожата, спасявам си живота
for LIFE отчаяно, на живот и смърт, за цял живот, пожизнено
to fight for dear LIFE бия се отчаяно, боря се на живот и смърт
to flee/run for one's LIFE/for dear LIFE бягам, за да се спася, бягам, колкото ми държат краката
to take someone's LIFE убивам някого
to take one's own LIFE самоубивам се
there is LIFE in the old dog yet още го бива, има още хляб в него
everything that has LIFE всичко живо
early/late in LIFE на млади/стари години
early LIFE детство
long LIFE дълголетие
this LIFE този/земният живот
the other/future/eternal/everlasting LIFE оня свят. задгробният живот, вечността
imprisonment for LIFE, LIFE imprisonment доживотен затвор
to see LIFE виждам свят, добивам житейски опит
in one's LIFE's time вж. lifetime
many lives were lost имаше много убити/жертви
great loss of LIFE много убити/жертви
what a LIFE! това живот ли e? то пък един живот! this is the LIFE! e, това e живот/да живееш/се казва живот
2. живи същества, живот
vegetalbe LIFE растителност
bird LIFE птичи свят/царство
3. жизненост, бодрост, живот
the streets were full of LIFE улиците бяха оживени
put some LIFE into it! разг. по-живо! to put fresh LIFE into a meeting, etc. оживявам/съживявам събрание и пр.
to be the LIFE and soul of the party душата съм на компанията
4. изк. натура
to paint from LIFE рисувам от натура
taken from (the) LIFE рисуван от натура
to draw/portray/imitate to the LIFE предавам/имитирaм точно
as large/big as LIFE в естествена величина, като жив, разг., шег. цял целеничък
larger than LIFE по-голям от естествен ръст, преувеличен
5. общество
high LIFE хайлайф, висше общество
low LIFE простолюдие
6. биография, животоописание
7. човек, застрахован за живот
good/bad LIFE човек, чийто живот не е/е застрашен от опасност, добър/лош обект за застраховка за живот
8. живот, дълготрайност (на машина и пр.)
9. sl. доживотен затвор/присъда
to be doing LIFE излежавам доживотна присъда
10. attr пожизнен, доживотен
bless my LIFE! боже мой! upon my LIFE! честна дума! not on your LIFE! разг. дума да не става! в никакъв случай! how's LIFE? как си? как е работата? I cannot do it for the LIFE of me да ме убиеш, не мога да направя това
to bother/harass/nag/plague/worry the LIFE out of someone вадя/изваждам душата/не давам ни минута покой на някого
to take one's LIFE in one's hands рискувам живота си, слагам си главата в торбата

life-and-death [laifən'deθ]
1. (който е) на живот и смърт
2. от жизнено значение

life-belt ['laifbelt]
1. спасителен пояс
2. ам. ав., авт. предпазен колан

life-blood ['laifblʌd]
1. книж. кръв
2. прен. душа, източник на сила/енергия

life-boat ['laifbout]
n спасителна лодка

life-buoy ['laifbɔi]
n спасителна шамандура

life-cycle ['laif,saikl]
n биол. жизнен цикъл

life-estate [,laifi'steit]
n юр. пожизнена собственост

life-expectancy [,laifik'spektənsi]
n вероятна продължителност на живот (на даден човек, хора от дадена възраст)

life-force ['laiffɔ:s]
n жизнена сила

life-giving ['laif,giviŋ]
a животворен, живителен, възстановяващ силите/живота

life-guard ['laifga:d]
1. лична охрана, телохранители (войници)
2. спасител (на давещ се)
3. pl LIFE-GUARDs лейбгвардия, лейбгвардейци (кавалерийски полкове в Англия)

life-history ['laif,histəri]
1. биография
2. life-cycle

life-interest [,laif'intrist]
1. n юр. пожизнено плодоползуване на имот
2. пожизнена рента

life-jacket ['laif,dʒækit]
n вид спасителен пояс (като дреха)

lifeless ['laiflis]
1. безжизнен, мъртъв
2. вял, мудви, безинтересен

lifelike ['laiflaik]
a който е като жив, с голяма прилика (за портрет и пр.)

life-line ['laiflain]
1. спасително въже, изстрелвано към кораб
2. въже за спускане/издигане на водолаз
3. единствен снабдителен път към изолирано място, прен. връзка и пр. от жизнено значение
4. линия на живота (в хиромантията)

lifelong ['laiflɔŋ]
a доживотен, пожизнен, за цял живот

lifemanship ['laifmənʃip]
n способност за самоизтъкване

life-office ['laif,ɔfis]
n бюро за застраховки за живот

life-peerage ['laif,piəridʒ]
n благородническа титла, която не е наследствена

life-preserver ['laifpri,zə:və]
1. спасителен пояс
2. бастун с оловна топка (ни единия край)

lifer ['laifə]
n разг. човек, осъден на доживотен затвор

life-saver ['laif,seivə]
1. спасител (вж. life-guard)
2. човек/нещо, което помага в критичен момент

life-saving ['laif,seiviŋ]
a спасителен

life-size [,laif'saiz]
a изк. в естествена големина/величина

life-sized [,laif'saizd]
a изк. в естествена големина/величина

life-span ['laifspæn]
n (времетраене на човешки и пр.) живот

life-table ['laif,teibl]
n таблица за средната продължителност на живота

lifetime ['laiftaim]
n човешки живот
in one's LIFETIME докато съм жив, през живота си, приживе, откакто се помня

life-work [,laif'wə:k]
n дело, работа/дейност, погълнала целия живот

lift [lift]
I. 1. вдигам (се), повдигам (се), издигам (се)
to LIFT (up) one's voice повишавам глас, извиквам
to LIFT (up) one's voice against прен. надигам глас срещу, протестирам против
not to LIFT a finger/hand прен. не помръдвам пръста си, не предприемам нищо
to LIFT a load снемам товар (from)
2. вадя (картофи и пр.)
3. sl. задигам, крада, лигам, плагиатствувам
4. вдигам (обсада, забрана и пр.)
5. изплащам (ипотека)
6. вдигам се, разпръсвам се, разнасям се (за облаци, мъгла), преставам (за дъжд)
7. правя козметична операция на
8. мир. появявам се на хоризонта
II. 1. вдигане, повдигане, издигане, прен. повдигане на духа/настроението
to get/give someone a LIFT вземат ме/вземам някого с кола, повдига ми се самочувствието, повдигам самочувствието на някого
LIFT in the ground възвишение, издигане на терена
the proud LIFT of her neck гордо вдигнатата и глава
2. превозване (главно по въздуха), количество/брой на превозени материали/пътници
3. помощ, подпомагане, напредване, напредък
4. асансъор, лифт
5. тех. подемна машина, хаспел, елеватор, лифт
6. физ., тех. подемна сила
7. гъонен флек (на ток)
8. разг. кражба, задигане

lift-boy ['liftbɔi]
n човек, обслужващ асансъор

lifter ['liftə]
1. повдигач (човек, уред)
2. sl. крадец (особ. в магазин)

lift-man ['liftmæn]
n човек, обслужващ асансъор

lift-off ['liftɔf]
1. излитане, пускане (особ. на ракета)
2. ав. откъсване от земята (на самолет)

ligament ['ligəmənt]
1. анат. лигамент, сухожилие
2. (с) връзка

ligature ['ligətʃuə]
I. 1. мед. лигатура, превръзка
2. връзка
3. муз. лигатура
4. печ. лигатура
II. v мед. лигирам, превързвам (кръвоносен съд)

light [lait]
I. 1. светлина, виделина, видело
by the LIGHT of the sun/moon на слънчева/лунна светлина
by the LIGHT of a candle/lamp на свещ/лампа
the LIGHT begins to fail започва да се стъмва
between the LIGHT здрач, сумрак
between two LIGHTs под прикритието на нощта
LIGHT year астр. светлинна година
in a good/bad LIGHT при добро/лошо осветление, прен. в добра/лоша светлина
to be/stand in someone's LIGHT тъмнея на някого. преча на някого да вижда, прен. преча някому
to stand in one's own LIGHT тъмнея си, прен. вредя сам на себе си, отивам против собствените си интереси
get out of the LIGHT разг. не ми тъмней
2. светилник, светило, лампа, свещ, светлина, осветление, фар, сигнална лампа
рl светофар
LIGHTs out (сигнал за) изгасяванена лампите
3. огън (че) (за запалване), клечка кибрит
to put a LIGHT to the запалвам огън
will you give me a LIGHT? може ли огънче? (молба, отправена от пушач)
4. прен. светлина, блясък
the LIGHT of battle shone in his eye очите му заблестяха гневно/застрашително, започна да гледа на кръв
the LIGHT died out of her eyes очите и се помрачиха/натъжиха
5. прен. светлина, бял свят
to come to LIGHT излизам на бял свят/наяве
to bring to LIGHT изкарвам наяве, разкривам
to throw/shed (a new) LIGHT on хвървям (нова) светлина върху, изяснявам
6. жив. светлина
LIGHT and shade светлина и сянка, светлосянка, прен. контрасти
LIGHTs and shades (of expression) нюанси
(high) LIGHTs светли/осветени части (на картина)
7. прозорец, стъкло, част от прозорец
ancient LIGHTs (запазено) право на пряка светлина
8. светило, знаменитост
9. pl. прозрение, способности, разбирания
according to one's LIGHT s според разбиранията си, доколкото ми сече умът
by the LIGHT of nature по интуиция
new LIGHTs нови доктрини/данни/познания
inner LIGHT (духовно) прозрение
in the LIGHT of като се има предвид
the LIGHT of someone's countenance нечие благоразположение/одобрение (често ирон.)
to see the LIGHT (of day) раждам се, виждам бял свят, бивам публикуван
to see the LIGHT убеждавам се, разбирам/схващам грешката си, приемам нова вяра
II. 1. светъл (на цвят, за цвят)
2. светъл, добре осветен
III. 1. паля (се), запалвам (се)
2. освет (л) явам
3. светя, осветявампътя на (някого)
to LIGHT someone downstairs светя някому по стълбите
4. прен. оживявам се (обик. с up) (with от)
5. to LIGHT up запалвам лампите, разг. запалвам цигара и пр
IV. 1. лек (и за ядене, дрехи и пр.)
LIGHT horse/artillery/industry лека кавалерия/артилерия/индустрия
2. лек, подвижен
to be LIGHT on one's feet имам лека стъпка, танцувам леко
3. слаб, малък, незначителен (и за разход), лек (за наказание, работа и пр.)
LIGHT fall of snow лек снеговалеж
LIGHT crop слаба/бедна реколта
to make LIGHT work of свършвам нещо без особени усилия
4. рохкав, ронлив (за почва)
5. лек, забавен (за четиво, музика и пр.)
6. лекомислен, непостоянен, празен, маловажен, несериозен
to make LIGHT of something омаловажавам/гледам леко на нещо, отнасям се пренебрежително към нещо
7. лек, с леко поведение, неморален
8. весел, безгрижен
9. замаян
to feel LIGHT in the head вие ми се свят
10. добре втасал, бухнал (за тесто)
11. фон. неударен (за сричка)
12. карти влязъл, който е вътре
LIGHT hand ловкост, лека ръка, тактичност, деликатност
to have LIGHT fingers крадлив съм
V. adv леко
to travel LIGHT пътувам с малко багаж
LIGHT come, LIGHT go както дошло, така и отишло, леко спечеленото леко се губи
VI. 1. ост. слизам (от кон, превозно средство) (off, from, down from)
2. кацвам
падам (за слънчев лъч) (on)
3. натъквам се, попадам случайно (on, upon)
4. to LIGHT into sl. нахвърлям се на, нападам (и прен.)
5. to LIGHT out sl. офейквам, изпарявам се

lighten ['laitn]
I. 1. облекчавам, намалявам (товар, данъци и пр.), смекчавам (наказание)
2. олеквам (и прен.)
my heart LIGHTENed олекна ми на сърцето
3. ам. ободрявам, (за) радвам, развеселявам
his mood LIGHTENed той се разведри, настроението му се подобри
the news LIGHTENed his mind новината го успокой
II. 1. осветявам, озарявам
2. жив. отслабям яркостта на (тон), правя по-светъл
3. просветвам, прояснявам се, разведрявам се, светвам (за лице, очи)
4. святкам, проблясвам (за светкавица)
it's LIGHTENing святка се

lighter ['laitə]
I. n човек/предмет, който запалва (обик. в съчет.), запалка
II. n мор. лихтер, помощен кораб

lighterage ['laitəridʒ]
n мор. (такса за) разтоварване и пренасяне на стоки с лихтер

lightface ['laitfeis]
n печ. светъл шрифт

light-fingered [,lait'fiŋgəd]
1. ловък, изкусен, сръчен
2. крадлив, с дълги ръце
the LIGHT-FINGERED gentry крадците

lightfoot [,lait'fut]
a бързоног, чевръст

lightfooted [,lait'futid]
a бързоног, чевръст

light-handed [,lait'hændid]
1. сръчен, с лека ръка
2. необременен, леко натоварен
3. с недостатъчно работна ръка/персонал

light-headed [,lait'hedid]
1. който не е на себе си, замаян, побъркан
2. лекомислен, необмислен

light-hearted [,lait'ha:tid]
1. безгрижен, весел, с леко сърце
2. невнимателен, необмислен, прибързан

light-heeled [,lait'hi:ld]
a поврътлив, гъвкав, бърз

lighthouse ['laithaus]
n фар, маяк

lighthouse-keeper ['laithaus,ki:pə]
n пазач на фар

lighthouse-man ['laithaus,mæn]
n (pl-men) пазач на фар

lighting [laitiŋ]
1. осветление
2. запалване, възпламеняване

lightly ['laitli]
1. леко, едва, излеко, полека
2. несериозно, повърхностно, с безразличие
3. леко, без усилие
4. леко, лекомислено
5. безгрижно, с леко сърце, весело

light-minded [,lait'maindid]
a лекомислен

lightness ['laitnis]
1. лекота, леснота
2. пъргавост, подвижност
3. лекомислие, безгрижие

lightning [laitniŋ]
1. мълния, светкавица
like LIGHTNING, with/at LIGHTNING speed, like a streak of LIGHTNING, sl. like greased LIGHTNING с мълниеносна бързина, светкавично
struck/killed by LIGHTNING поразен от гръм
2. attr светкавичен, много бърз
LIGHTNING strike неочаквана стачка, обявена без предупреждение

lightning-arrester ['laitniŋə,restə]
n ел. гръмоотвод

lightning-bug ['laitniŋbʌg]
n ам. зоол. светулка (сем. Lampyridae)

lightning-conductor [laitniŋkən,dʌktə]
вж. lightning-arrester

lightning-protector [laitniŋkən,prə'tektə]
вж. lightning-arrester

light-o'-love [,laitə'lʌv]
n лека жена, проститутка, любовница

lightproof ['laitpru:f]
a светлоустойчив

lights [laits]
n pl бял дроб (карантия)

lightship ['laitʃip]
n плаващ фар

lightsome ['laitsəm]
I. 1. лек, гъвкав, грациозен
2. весел, радостен, безгрижен
II. a сияен, блестящ, добре осветен, светъл

lighttight ['laittait]
вж. lightproof

lightweight ['laitweit]
I. 1. лек, под средното тегло, с ниско тегло
2. тънък, лек (за плат)
II. 1. човек с тегло под средното
2. сп. боксъор/борец от лека категория
3. прен. разг. повърхностен човек, некадърник, човек без авторитет/влияние

lightwood ['laitwud]
1. борина
2. подпалки, съчки, трески

ligneous ['ligniəs]
a бот. дървесинен

lignin ['lignin]
n хим. лигнин

lignite ['lignait]
n минер. лигнит, лигнитни кафяви въглища

lignum vitae ['lignəm'vaiti:]
n бот. бакаутово дърво (Guaiacum officinale)

likable вж. likeable

like [laik]
I. 1. подобен, сходен, приличащ на
in LIKE manner по същия начин
the portrait is very LIKE потретът много си прилича (с оригинала)
to be LIKE someone приличам на някого
LIKE father LIKE son какъвто бащата, такъв и синът, крушата не пада по-далече от дървото
LIKE master LIKE man какъвто господарят, такъв и слугата
as LIKE as an apple to an oyster, as LIKE as chalk and chees съвършено различии, коренно противоположни
2. еднакъв, равен (и мат.)
II. n нещо подобно/еднакво/равно, такъв/подобен човек
and the LIKE и тем подобии
did you ever see the LIKE of it? виждал ли си някога нещо подобно? we shall never see his LIKE again никога вече няма да видим човек като него
the LIKE of which какъвто
he and his LIKE (s), he and the LIKE (s) of him той и такива като него
I have never seen the LIKE (s) of this такова нещо не съм виждал
III. 1. като, подобно на, както
to run LIKE anything/blazes/hell/the (very) devil тичам като луд
to work LIKE blazes работя като фурия
there is nothing LIKE walking, etc. нищо не може да се сравни с/да замени ходенето пеш и пр.
who (m) is he LIKE? на кого прилича? what is he LIKE? какво представлява? що за човек е
2. характерен/типичен за
that's just LIKE him това е типично за него, такъв си е той
that's just LIKE a woman! какво друго може да се очаква от жена! женска работа
3. като
if everyone worked LIKE me ако всеки работеше като мен
don't talk LIKE that не говори така
LIKE anything разг. много усилено, като луд
to feel LIKE (с ger) ще ми се да
to feel LIKE crying плаче ми се
to feel LIKE a cup of tea пие ми се един чай
go, if you feel LIKE it иди, ако ти се ходи
to look LIKE приличам на
that's more LIKE it така е вече по-добре, xa така
IV. 1. разг. вероятно, възможно
LIKE enough, very LIKE твърде вероятно
as LIKE as not вж. likely
2. простонар. тъй да се каже, някак
3. почти, насмалко
I had LIKE to have fallen насмалко щях да падна
V. 1. сj разг като, както
tell it LIKE it is кажи гo, както си e
2. като че ли, сякаш
VI. 1. харесва, харесвам ми се, обичам
I LIKE that! хубава работа! и таз хубава! I LIKE lobsters but they don't LIKE me обичам омари, но стомахът ми не ги понася
it LIKEs me well ост. impers нрави ми се, харасва ми се
2. искам, желая (to, с inf ger), предпочитам
I should/would LIKE бих искал/желал
I'll come if you LIKE ще дойда, ако искате
just as you LIKE както обичате/желаете

likeable ['laikəbl]
a приятен, привлекателен, мил

likelihood ['laiklihud]
n вероятност, възможност
in all LIKELIHOOD по всяка вероятност

likely ['laikli]
I. 1. вероятен, възможен, правдоподобен
is he LIKELY to come? има ли вероятност да дойде? an incident LIKELY to lead to war инцидент, който може да предизвика война
2. подходящ, обещаващ, надежден
the most LIKELY (the likeliest) place for camping най-подходящо място за лагеруване
LIKELY candidate надежден кандидат
3. ам. likeable
II. adv вероятно
as LIKELY as not по всяка вероятност, сигурно
most/very LIKELY твърде вероятно, по всяка вероятност

like-minded [,laik'maindid]
a с еднакви вкусове/възгледи/намерения, на един ум

liken ['laikən]
v уподобявам, оприличавам
сравнявам (something to something)

likeness ['laiknis]
1. сходство, прилика (between между to с)
the portrait is a good LIKENESS потретът има голяма прилика с оригинала
2. портрет
to take someone's LIKENESS правя/рисувам портрет на/фотографирам някого
3. образ, подобие, вид
in the LIKENESS of в образа на, като

likes [laiks]
n pl склонности, влечения
LIKESs and dislikes вкусове, симпатии и антипатии

likewise ['laikwaiz]
adv подобно, по същия начин, също така

liking ['laikiŋ]
n склонност, наклонност, разположение, симпатия, вкус
to have a LIKING for харесвам, обичам
to take a LIKING to someone привързвам се към някого, някой ми става симпатичен
to take a LIKING to something започвам да харесвам нещо
is it to your LIKING? харесва ли ви? по ваш вкус ли е?

lilac ['lailək]
1. бот. люляк (Syringa vulgaris)
2. аttr люляков, светловиолетов (за цвят)

liliaceous [,lili'eiʃəs]
a бот. подобен на крин, от сем. Liliaceae

Lilliputian [,lili'pju:ʃjə]
1. лилипут, джудже
2. аttr лилипутски, миниатюрен, мъничък

lilt [lilt]
I. 1. весела/жива песен, песенчица
2. Ритъм (на песен, стих)
3. лека енергична походка
II. v пея/свиря живо/весело (с подчертан ритъм)

lily [lili]
1. бот. крем, крин, лилия (Lilium)
LILY of the valley момина сълза (Convallaria majalis)
2. прен. символ на чистота
to gild the LILY излишно доизкусурявам
3. attr нежно/чисто бял, блед

lily-iron ['lili,aiən]
n вид харпун

lily-livered [,lili'livəd]
a малодушен, страхлив

lily-pad ['lilipæd]
n бот. плаващ лист на водна лилия

lily-white [,lili'wait]
a чисто бял, белоснежен

limb [lim]
I. 1. крайник, член (на тялото)
to pull/tear someone LIMB from LIMB разкъсвам някого на парчета
large of LIMB с големи крайници
2. главен клон (на дърво)
a LIMB of the law блюстител/страж на закона
LIMB of the devil/of Satan палавник, пакостник, пакостливо дете
to leave someone /be/go out on a LIMB разг. поставям някого/съм/поставям се в много неизгодно/опасно положение
II. 1. астр. лимб
2. тех. градуиран лимб, ръб на ъгломерен инструмент
3. бот. ръб, край

limbec ['limbek]
n ост. реторта

limbeck ['limbek]
n ост. реторта

limber ['limbə]
I. a подвижен, гъвкав
II. v правя/ставам подвижен
to LIMBER up раздвижвам се, разкършвам се
III. n предница (на оръдие)
IV. v воен. закачам (оръдие) за предницата (и с up)

limbo ['limbou]
1. рел. преддверие на ада
2. затвор
3. място/склад за непотребни вещи, прен. забрава
to be in LIMBO изоставен съм (временно), влизам в архивата

lime [laim]
I. 1. вар
slaked LIME гасена вар
burnt LIME негасена вар
2. клей (за ловене на птички)
II. 1. обогатявам (почва) с вар/друга калциева сол
2. избелвам (кожа и пр.) с вар/друга калциева сол, варосвам
III. n вид лимон (Citrus medica)
IV. n бот. липа (Tilia)

lime-burner ['laim,bə:nə]
n варджия

lime-juice ['laimdʒu:s]
n лимонов сок

lime-juicer ['laim,dʒu:sə]
1. n sl. англичанин
2. мор. sl. английски моряк/кораб

lime-kiln ['laimkiln]
n варница, варджийница, пещ за произвеждане на вар

limelight ['laimlait]
1. друмондова светлина
2. театр. светлини/осветление на сцената/рампата
in the LIMELIGHT в центъра на вниманието
to be fond of the LIMELIGHT обичам да съм център на внимание

limen ['laimən]
n псих. праг на възприятие/дразнение

lime-pit ['laimpit]
1. варница
2. трап за дъбене/щавене на кожи
3. кариера за варовик

limerick ['limərik]
n вид хумористично петостишие

limestone ['laimstoun]
n минер. варовик

lime-tree ['laimtri:]
n бот. липа (Tilia)

lime-twig ['laimtwig]
1. клонче, намазано с клей за хващане на птици
2. прен. примка, клопка, капан

lime-wash ['laimɔʃ]
I. n бадана, варно мляко, белосване, варосване
II. v баданосвам, белосвам (с вар)

limewater ['laimwɔ:tə]
1. хим. варов разтвор, варно мляко
2. варовита вода

limey ['laimi]
n ам. sl. англичанин, английски моряк/кораб

limit ['limit]
I. 1. граница, предел, край (и прен.)
there's a LIMIT to everything всичко си има мярка
to go the LIMIT не знам/нямам мярка, преминавам всякакви граници
within LIMITs в известии граници, донякъде, умерено
without LIMITs неограничено
that's the LIMIT! това е вече прекалено! off LIMITs ам. преминаването забранено, вход забранен
she's the LIMIT тя е невъзможна/непоносима/уникум
2. ик. лимит, размер
3. мат. граница
4. ост. област, район
5. тех. допуск, толеранс
II. v ограничавам, поставям граници (to)
to LIMIT oneself to strict necessities ограничавам се до строго необходимото

limitary ['limitəri]
1. ограничителен, ограничаващ
2. ограничен

limitation [,limi'teiʃn]
1. ограничение, ограничаване
2. ограниченост
he knows his LIMITATIONs знае какво може и какво не може
to have one's LIMITATIONs има неща, за които не ме бива
3. уговорка, резерва
4. юр. краен/пределен срок

limited ['limitid]
a ограничен (по пространство, възможности, власт и пр.)
LIMITED train/express/bus експресен влак/автобус с ограничен брой места, луксозен влак/автобус

limitless ['limitlis]
a безграничен, безпределен, безкраен, неограничен

limn [lim]
v ост. рисувам, изобразявам
to LIMN on water градя въздушни кули

limnology ['lim'nɔlədʒi]
n лимнология, езероведение

limonite ['laimənait]
n минер. лимонит

limousine ['limu:zi:n]
n лимузина

limp [limp]
I. v куцам, накуцвам
II. n куцане, накуцване
to walk with/to have a LIMP накуцвам
III. 1. отпуснат, увиснал
2. мек (за подвързия и пр.)
LIMP edition издание с мека подвързия
3. прен. слаб, изтощен, отпуснат

limpet ['limpit]
1. зоол. вид мида (сем. Patellidae)
2. прен. лепка, чиновник, пуснал корени на мястото си

limpid ['limpid]
1. прозрачен, бистър, кристален
2. прен. ясен

limpidity [lim'piditi]
1. прозрачност, бистрота
2. прен. яснота

limy ['laimi]
1. варен, варов, варовит
2. леплив, лепкав

linage ['lainidʒ]
1. n печ. брой на печатните редове
2. плащане на печатен ред

linchpin ['lintʃpin]
1. чивия на ос
2. важна/съществена част, важен член (на организация и пр.)

lincoln green ['linkən'gri:n]
n вид яркозелен плат

linden ['lindən]
1. lime-tree
2. липов дървен материал

line [lain]
I. 1. линия, черта, щриха (и изк.)
LINE and colour изк. контури и цветове
in LINE по/в права линия
2. сп. линия
3. (по) гранична линия, предел (и прен.)
to go over/to overstep the LINE прекалявам, престъпвам позволеното
paper just on the LINE съчинение/класно едва за тройка
below the LINE незадоволителен, слаб
4. геогр. екватор
5. бръчка, линия (на дланта), бразда
6. обик. рl контури, очертание, линия, силует
7. редица, опашка (от хора)
to stand in (a) LINE стоя/редя се/нареждам се на опашка
to be in LINE for мой ред е за (повишение и пр.)
to keep in LINE пазя си реда
to get in/into LINE нареждам се
8. линия (на съобщения)
LINE engaged/aм. busy заето (за телефон)
hold the LINE! чакайте на телефона! не прекъсвайте! shared/party LINE дуплекс
9. жп. линия, релей
LINE service пътна служба
10. воен. развърнат строй, фронтова линия
рl позиции
to fall in LINE строявам се
LINE ahead/astern мор. строй килватер
LINE abreast мор. строй фронт
in LINE в развърнат строй
the enemy's LINEs позициите/разположението на противника
LINE of battle боен ред
to go up the LINE излизам на боева линия
all along the LINE по всички фронтове, прен. по всички линии
11. воен. редовни пехотни полкове, ам. редовни/строеви войски/офицери
12. писан/печатен ред, стих
to drop someone a LINE пиша някому накратко, драсвам някому няколко реда
13. pl театр. реплика
14. pl брачно свидетелство (и marriage LINEs)
15. влакно (и на въдица), канап, въже (нце), жица
LINE fishing риболов с въдица, въдичарство
to give someone LINE enough давам някому свобода на действие
16. конвейер
17. воен. посока
LINE of march посока на движение
LINE of fire посока на стрелба
18. насока, линия на поведение
party LINE партийна линия
on these LINEs в тази насока направление/дух
to be in LINE with следвам/спазвам линията на (партия и пр.)
to be out of LINE неуместен съм (за забележка, държание и пр.), не съм прав, на погрешен път съм
to take a firm/hard/strong LINE действувам енергично/решително, вземам строги мерки (over something за нещо)
what LINE do you intend to take? как смятате да постъпите? какво становище смятате да вземете? to do something on/along sound/correct LINEs постъпвам правилно
on the wrong LINEs неправилно
to keep to one's own LINE следвам собствения си път
to keep in LINE спазвам правилата на играта, вървя в крак
to keep someone in LINE принуждавам някого да върви в крак
to keep one's temper in LINE запазвам хладнокръвие
to be working on right LINEs на прав път съм
to work on the LINEs of работя по системата/метода на
19. произход, родословие, род, коляно, потекло, линия
male/female LINE мъжка/женска линия
20. занятие, работа, професия, специалност, поприще
he is in the drapery LINE той е търговец на текстил
that's not much in my LINE не се интересувам/не разбирам много от такива неща, не съм по тази част
my LINE of country прен. моята област
in the LINE of duty по задължение, служебно
21. вид стока
cheap LINE irt felt hats евтини меки/филцови шапки
something in that LINE нещо подобно/такова
22. условия на живот, съдба, късмет
my LINEs have fallen in pleasant places имал съм късмет в живота си
hard LINEs разг. лош късмет
to get/have a LINE on разг. узнавам, научавам се за
to give someone a LINE on разг. осведомявам някого, подшушвам някому
to be in LINE with в съгласие съм с, съответствувам на
to come into LINE with съгласувам се/координирам се с, приемам
to bring into LINE with съгласувам, убеждавам (някого) да приеме/да се съгласи, вкарвам (някого) в пътя
on the LINE на височината на очите, на границата (между две категории и пр.), прен. на карта/риск, открито, прямо, незабавно, веднага
out of LINE накриво, неуместен, нереден
down the LINE напълно, всецяло
to shoot a LINE sl. хваля се, фукам се
II. 1. разчертавам, тегля/чертая линии върху
2. скицирам, очертавам, чертая, начертавам
3. набраздявам
face LINEd with care набръчкано от грижи лице
4. нареждам (се) в редица (и с up)
pedestrians LINEd the streets от двете страни на улицата стояха/бяха наредени пешеходци
road LINEd with trees път с дървета от даете страни
line in изк. скицирам
line off набелязвам, очертавам
line out line off
отбелязвам (пасаж) зa изхвърляне, пикирам (разсад)
запътвам се бързо (for към)
line through зачерквам, зачертавам
line up строявам (се), нареждам (се), нареждам се на опашка, разг. събирам, организирам, подреждам (изпълнители, програма, номера)
to LINE up alongside/with разг. поддържам, присъединявам се към
to LINE up behind разг. следбам, поддържам (някого), спечелвам (някого като съдружник)
to have something /someone LINEd up имам нещо/някого на разположение
to LINE something up in one's sights прицелвам се точно в нещо
III. 1. подплатявам
2. облицовам
to LINE one's pockets забогатявам, натрупвам пари
to LINE one's stomach хапвам си

lineage ['limidʒ]
1. потекло, родословие, произход
2. linage

lineal ['liniəl]
1. пряк, по пряка наследствена линия, родов, фамилен, наследствен
2. linear

lineament ['liniəmənt]
1. обик. pl очертание, черти (на лицето)
2. особеност, характерна/отличителна черта

linear ['liniə]
1. линеен
2. продълговат, дълъг
3. изк. линеарен

lineation [,lini'eiʃn]
1. линиране, трасиране/маркирaне с линии
2. линировка, разграфяване с линии (на лист и пр.)

line-breeding ['lain,bri:diŋ]
n биол. ам. кръстосване между индивиди от същото потекло (за животни)

line-engraving ['lainin,greiviŋ]
n изк. щрихова гравюра

lineman ['lainmən]
1. техник по телефонии и телеграфии линии
2. ам. жп. кантонер
3. футб. нападател

linen ['linin]
1. ленено платно, лен
2. белъо, долни дрехи, ленени покривки, спално белъо
3. attr ленен
to wash one's dirty LINEN in public/at home изкарвам/не изкарвам кирливите си ризи на показ

linen-draper ['linin,dreipə]
n търговец на ленени/памучни платове

lineolate ['liniəleit]
a бот., зоол. на тънки черти/ивици

liner ['lainə]
I. 1. голям океански пътнически кораб, рейсов кораб/влак/самолет
2. уред за чертаене на линии
3. козм. молив за очи
II. 1. тех. втулка, гилза
2. тех. обшивка, подплата
3. подвижна подплата (на палто и пр.)

linesman ['lainzmən]
1. вж. lineman
2. воен. строевак
3. сп. съдия на странична линия

line squall ['lainskwɔ:l]
n метеор. гръмотевична буря/бури по студен фронт

line-storm ['lainstɔ:m]
n ам. метеор. силна буря по време на равноденствието

line-up ['lаinʌр]
1. строяване (и на отбор)
2. воен. разгръщане (на войски)
3. редица, опашка (от хора)
4. identification parade (вж. identification)
5. пол. групиране, групировка, сдружение, съюз
6. рад., телев. програма

ling [liŋ]
I. n зоол. вид треска (Molva vulgaris)
II. n бот. пирен, гарига (Calluna vulgaris)

lingam ['lingæm]
n инд. фалус, символ на бога Шива

linger ['liŋgə]
v бавя се, мая се, мотам се
спирам се дълго (over на)
to LINGER about town въртя се/мотая се из града
to LINGER over a pipe пуша лула бавно и с наслада
his eyes LINGERed on the coffin очите му се бяха спрели върху ковчега
LINGERing illness продължителна болест
LINGERing death бавна смърт
the memory of these practices LINGERs on споменът за тези порядки все още съществува

lingerie ['lænʒəri:]
n фр. дамско белъо

lingo ['liŋgou]
1. (чужд) език
2. жаргон, специална терминология

lingua franca [,liŋgwə'fræŋkə]
1. n ит. смесен жаргон от италиански, испански, френски и др. думи, употребявани в източното Средиземноморие
2. смесен/универсален език/жаргон

lingual ['liŋgwəl]
1. анат. езичен, на езика
2. ез. езиков
3. фон. езичен

linguist ['liŋgwist]
1. езиковед, лингвист
2. човек, който лесно учи чужди езици, полиглот

linguistic [liŋ'gwistik]
a езиков, езиковедски, лингвистичен

linguistics [liŋ'gwistiks]
n pl с гл. в sing езикознание, лингвистика

liniment ['linimənt]
n фарм. мехлем, линимент, течно мазило

lining [lainiŋ]
1. подплата, хастар
2. тех. облицовка, обшивка
3. метал. футеровка

link [liŋk]
I. 1. звено, брънка, свръзка, съединение, връзка
2. копче за ръкавели
3. тех. предавателен/двигателен лост, шарнир, мотовилка
4. мярка за дължина, равна на 7,92 инча
II. v съединявам (се), свързвам (се), скачвам (се) (и с up)
she LINKed her arm in/through her husband's тя хвана съпруга си под ръка
III. n ост. факла

linkage ['liŋkidʒ]
1. свързване, съединяване, скачване
2. свръзка, съединение
3. тех. лостов механизъм/предаване
4. биол. наследяване на комплекс от белези

linking verb ['liŋkiŋvə:b]
n грам. глагол връзка

links [liŋks]
1. често с гл. в sing игрище за голф
2. дюни, обрасли с трева

link-up ['linkʌp]
n съединяване, свързване, връзка

linnet ['linit]
n зоол. конопарче (Carduellis cannabina)

lino ['lainou]
вж. linoleum

linocut ['lainoukʌt]
n гравюра върху линолеум

linoleum [li'nouljə]
n линолеум

Linotype ['lainoutaip]
n печ. линотип

linotyper ['lainou,taipə]
n печ. линотипер

linotypist ['lainou,taipist]
n печ. линотипер

linsang ['linsæŋ]
n зоол. вид цибетка (Prionodon и Polana)

linseed ['linsi:d]
n ленено семе
LINSEED oil безир

linsey-woolsey ['linzi'wulzi]
1. груб плат от вълна и памук/лен
2. миш-маш, глупости

linstock ['linstɔk]
n воен. ист. фитилен запалител

lint [lint]
1. мед. марля
2. мъх (от влакна)

lintel ['lintl]
n стр. щурц, трегер

linter ['lintə]
n линтер, (машина за отделяне на) къси памучни влакна

lion ['laiən]
1. зоол. лъв (Panthera leo)
2. LION's cub/whelp лъвче
LION's provider чакал (и прен.)
3. знаменитост
4. LION Лъв (съзвездие и знак на зодиака)
5. pl забележителности (в град)
to twist the LION's tail дразня британския лъв (Англия)

lioness [laiə'nes]
ж. р. от lion

lion-hearted ['laiən,ha:tid]
a храбър, безстрашен, неустрашим

lion-hunter ['laiən,hʌntə]
1. ловец на лъвове
2. човек, който тича подир знаменитости

lionize ['laiənaiz]
1. третирам като знаменитост, обкръжавам с особено внимание
2. показвам/разглеждам забележителности

lip [lip]
I. 1. устна
it escaped my LIPs изплъзнами се от езика/устата
to bite one's LIP прехапвам устни
to hang one's LIP in humiliation провесвам нос засрамен
no food has passed his LIPs today днес нищо не e хапнал
not a word passed his LIPs не издума/каза нито дума
with parted LIPs с полуотворена уста
2. бот., зоол. устна
3. край, ръб (на съд, рана, кратер и пр.)
4. муз. положение на устните при свирене (на духов инструмент)
5. муз. мундщук
6. sl. нахалство
none of your LIP! стига! не с този нахален тон! to give LIP to someone говоря дръзко/нахално на някого
7. attr фон. устен, лабиален, неискрен, само на думи
II. 1. докосвам устни до, целувам
2. промълвявам
3. плискам се о

lip-deep ['lipdi:p]
a неискрен, повърхностен

lipid ['lipid]
n биохим. липид

lip-language ['lip,læŋgwidʒ]
вж. lip-reading

lip-reading ['lip,ri:diŋ]
n разбиране на говор по движението на устните

lip-salve ['lipsælv]
1. мехлем за устните
2. прен. ласкателство

lip-service ['lip,sə:vis]
n обещания/възхищение и пр. само на думи
to pay/give LIP-SERVICE to служа/обещавам/признавам само на думи

lipstick ['lipstik]
n червило за устни

liquate ['likweit]
v метал. разтапям (се), втечнявам (се)

liquefaction [,likwi'fækʃn]
n втечняване, стопяване, топене

liquefy ['likwifai]
v втечнявам (се)
v превръщам в течност, става течен

liquescent [li'kwesnt]
a втечняващ (се), разтварящ (се)

liqueur [li'kjuə]
n фр. ликъор

liquid ['likwid]
I. 1. течен
LIQUID fire воен. възпламенен петрол
2. бистър, светъл, ясен, чист, лазурен
3. звучен, чист, хармоничен, леещ се (за звук)
4. фон. плавен, сонорен, ликвиден
5. непостоянен, изменчив, променлив (за мнение), разтеглив (за принципи)
6. плавен (за движение)
7. фин. ликвиден, лесно реализуем (за ценни книжа)
II. 1. течност
2. фон. плавен/сонорен/ликвиден звук

liquidambar ['likwid'æmbə]
1. бот. тропическо дърво
2. ароматна смола, получена от това дърво

liquidate ['likwideit]
1. изплащам, уреждам (дълг)
2. търг. ликвидирам, закривам (предприятие и пр.)
3. фалирам
4. разг. ликвидирам, убивам

liquidation [,likwi'deiʃn]
1. ликвидация
to go into LIQUIDATION фалирам
2. изплашане. уреждане (на дълг)

liquidity [li'kwiditi]
1. течно състояние
2. фин. ликвидност, ликвидитет

liquor ['likə]
I. 1. спиртна напитка/питие
in/the worse for LIQUOR пийнал, на номер/градус
2. течност, разтвoр (при обработка на кожи, в бояджийството и пр.)
3. булъон, сос (от печено месо)
4. хим., мед. течност, разтвор
II. 1. обработвам (кожа) с мазнина
2. to LIQUOR up sl. напивам (се)

liquorice ['likəris]
1. бот. женско биле (Glycyrrhiza glabra)
2. (бонбон от) корена на това растение

liquorish ['likəriʃ]
1. склонен към пиянство
2. пиянски

lira ['liərə]
n (pl lire, -s) лира (ита. шанска, турска парична единица)

lisle [lail]
1. n текст. пресукан памучен конец
2. attr памучен

lisp [lisp]
I. 1. фъфля
2. говоря неразбрано (за дете)
II. 1. фъфлене
to have a LISP фъфля
2. шумолене (на метла), бълбукане (на вода)

lissom [lisəm]
1. гъвкав
2. пъргав, подвижен, чевръст

lissome [lisəm]
1. гъвкав
2. пъргав, подвижен, чевръст

list [list]
I. n списък, опис, регистър, каталог, индекс, инвентар
wine LIST карта за вината (в ресторант)
on the LIST в списъка
danger LIST списък на тежко болните (в болница)
free LIST търг. списък на стоки, внасяни без мито, списък на лицата, ползуващи се от гратиси
active LIST воен. списък на запасни офицери
civil LIST цивилна листа
II. 1. вписвам/нанасям в списък/каталог, регистрирам, правя списък на
2. изброявам, описвам
3. ост. отивам войник, вербувам, набирам (войници)
III. 1. край, ивица, кант, ръб, бордюр
2. текст. груб плат
3. арх. листел
4. pl арена (и прен.)
to enter the LISTs предизвиквам на двубой, приемам двубой
участвувам в състезание/спор (against)
IV. v ам. ора/разоравам с листер
V. v мор. наклонявам (се), навеждам (се), килвам (се)
VI. n мор. наклоняване, килване
to take a bad/heavy LIST наклонявам се силно
VII. v ост. желая, искам, харесва ми
VIII. вж. glisten

listen ['lisn]
v слушам, вслушвам се (to)
listen for ослушвам се за
listen in слушам радиопредаване (и с to)
подслушвам телефонен разговор (и с to)
listen to слушам (някого, нещо), вслушвам се в, подчинявам се на, отстъпвам пред (молба и пр.)

listener ['lisnə]
1. слушател
to be a good LISTENER умея да слушам/изслушвам
2. радиослушател
I'm a regular LISTENER to your programmes редовно слушам програмите ви

listening post ['lisniŋpoust]
1. воен. подслушвателен пост
2. пункт за събиране на сведения, удобно място за подслушване

Lister ['listə]
n ам. тех. листер (плуг, който оре и сее)

listless ['listlis]
a равнодушен, апатичен, безразличен, отпуснат

lists n pl арена

lit 1. вж. light
2. пиян, пийнал (и с up)

litany ['litəni]
n църк. литания, ектения, молебствие, молитва

litchi ['li:tʃi:]
1. бот. личи, вид китайско дърво
2. плодът на това дърво

liter ам. litre

literacy ['litərəsi]
n грамотност

literal ['litərəl]
I. 1. буквен (и мат.)
LITERAL error печ. печатна грешка
2. точен, буквален, дословен
the LITERAL truth чистата истина
3. прозаичен, педантичен, без въображение
II. n печ. печатна грешка

literalism ['litərəlizm]
1. буквоядство, педантизъм, прекалена точност
2. лит., жив. прекален реализъм, точно възпроизвеждане

literal-minded [,litərəl'maindid]
вж. literal

literary ['litərəri]
1. литературен
LITERARY man литератор
2. литературно образован

literate ['litərət]
I. a грамотен, образован, учен
II. n грамотен/образован човек, учен

literati [,litə'ra:ti]
n pl лат. литератори, писатели, учени

literatim [,litə'ra:tim]
adv лат. буквално, дума по дума

literature ['litərətʃə]
n литература

litharge ['liθa:dʒ]
n хим. оловен окис

lithe [laið]
a гъвкав, подвижен, жилав

lithesome ['laiðs2m]
вж. lissom (e)

lithium ['liθiəm]
n хим. литий

lithograph ['liθougra:f]
I. n литография, литографски отпечатък
II. v литографирам

lithographer [li'θɔgrəfə]
n литограф

lithographic [,liθou'græfik]
a литографски, литографиран

lithography [li'θɔgrəfi]
n литография

lithology [li'θɔləd9i]
n геол. литология

lithosphere ['liθou,sfiə]
n геол. литосфера

Lithuanian [,liθju:'einjən]
I. a литовски
II. 1. литовец
2. литовски език

litigant ['litigənt]
I. юр. a тъжащ се, който е страна в съдебен процес
II. n страна в съдебен процес

litigate ['litigeit]
1. v юр. съдя се с някого
2. оспорвам

litigation [,liti'geiʃn]
n юр. съдебен процес/спор

litigious [li'tidʒəs]
1. спорен
2. който обича да се съди

litmus ['litməs]
n хим. лакмус

litotes ['laitouti:z]
n стил. литотес

litre ['li:tə]
n литър

litter ['litə]
I. 1. носилка
2. сламена постеля (на животни), сламена обвивка (на растения-против измръзване)
3. боклук, смет, отпадъци, разхвърлени вещи, безпорядък
no LITTER! не хвърляйте отпадъци! LITTER of documents, etc. разхвърлени/разпилени документи и пр
4. раждане (на животни), малки, родени наведнъж, котило, прасило
5. суха и гнила шума (под дървета в гора)
II. 1. постилам/застилам със слама (обик. с down), приготвям сламена постеля за, обвивам със слама (растение)
2. разбърквам, разхвърлям, оставям в безпорядък
боклуча, хвърлям отпадъци (по) (и с up)
table LITTERed (over) with books маса, отрупана с книги
the clothes LITTERed the floor дрехите се търкаляха по пода
3. прася се, опрасвам се, окотвам се, окучвам се

litter-basket ['litə,ba:skit]
n кошче/кофа/съд за отпадъци

litter-bin ['litə,bin]
n кошче/кофа/съд за отпадъци

litter-bug ['litəbʌg]
n разг. човек, който изхвърля отпадъци на обществени места

litter-lout ['litəlaut]
n разг. човек, който изхвърля отпадъци на обществени места

little ['litl]
I. 1. a (smaller, less, lesser, smallest, least) със cъщ. често се предава с умалителна форма малък, дребен
nice LITTLE house хубава къщичка
such a nice LITTLE man такъв мил човечец
the LITTLE woman разг. жена ми
nice LITTLE thing мило същество
the LITTLE people/folk феите
LITTLE finger кутре
LITTLE toe най-малкият пръст на крака
the LITTLE ones малките, децата
her LITTLE brother/sister (по-) малкият и брат/сестра, братчето/сестричето
2. (smaller, smallest) малък, дребен, незначителен, дребнав
3. кратък, къс (за време, разстояние)
after/in a LITTLE while след малко, след кратко време
I'll go a LITTLE way with you ще повървя малко с теб, ще те придружа донякъде
4. (less, least) (съвсем) малко, почти никак
a LITTLE малко, малко/известно количество
he knows LITTLE French and less German той знае малко френски и още по-малко немски
he knows a LITTLE Italian знае малко италиански
LITTLE Mary разг. стомахът
II. n малко
he did what LITTLE he could той направи малкото, което можеше (да направи)
the LITTLE of his work that remains малкото, което е останало от неговите творби
every LITTLE helps и най-малката помощ е ценна
LITTLE or nothing почти нищо
LITTLE by LITTLE, by LITTLE and LITTLE малко по малко, постепенно
to make LITTLE of something омаловажавам нещо, не разбирам/не мога да разчета нещо
in LITTLE в малък мащаб, в миниатюр
III. 1. след наречие за количество, степен малко, почти никак
a LITTLE малко
that is LITTLE short of madness това e почти лудост
that is LITTLE more than speculation това e само предположение
he is LITTLE better than a thief той e почти крадец, все едно, че е крадец
2. с гл. като know, think, imagine, guess, suspect, realize винаги пред глагола
he LITTLE thought, LITTLE did he think той никак не мислеше/предполагаше
LITTLE known малко известен

little-ease ['litli:z]
n ист. килия, в която затворникът не може нито да се изправи, нито да легне, карцер

little englander [,litl'iŋgləndə]
n ист. англичанин, противник на британската империя

little-go ['litlgou]
n първи изпит за титлата бакалавър (в Оксфорд и Кеймбридж)

littleness ['litlnis]
1. незначителност
2. малка величина
3. дребнавост

littoral ['litərəl]
I. a крайбрежен, приморски
II. 1. крайбрежие, крайбрежен/приморски район
2. крайбрежни води/ивица

liturgical [li'tə:dʒikl]
a литургически

liturgy ['litədʒi]
n литургия, църковна служба

livable ['livəbl]
1. сносен, поносим (за живот, климат)
2. обитаем, годен (за живеене)
3. приятен/лесен за съжителство (често с with)

live [liv]
I. 1. живея, жив съм, съществувам, доживявам
LIVE and learn човек се учи, докато е жив
LIVE and let LIVE живей и остави другите да си живеят (както искат)
he will LIVE to be a hundred ще доживее до сто години
a man must LIVE трябва да се живее някак си
to LIVE to oneself живея изолирано, не общувам с хората
to LIVE above/beyond one's income/means харча повече, отколкото печеля
2. вживявам се в (роля), прилагам на практика, живея според (принципи, идеали)
he LIVEd what he narrated той беше изживял това, коего разказваше
to LIVE a lie живея в постоянна лъжа
to LIVE it up удрям го на живот
live down живея така, че да се забравят (миналите ми прегрешения, слабости и пр.), преодолявам
live in живея там, където работя
LIVEd in обитаем, уютен
their flat looks LIVEd in личи си, че в апартамента им живеят хора, в апартамента им е уютно
live off живея, храня се/прехранвам се с (някаква храна)
to LIVE off the land/country прехранвам се от местни земеделски продукти
to LIVE off the fat of the land живея в охолство
live on/live off, живея/издържам се от (приход)
to LIVE on air/nothing живея без никакви средства
to LIVE on others живея на чужд гръб, продължавам да живея
to LIVE on one's name/reputation живея на лаврите си
live out не живея там, където работя, преживявам, изживявам (живота си-някъде, някак)
he won't LIVE out the night няма да доживее до утре
to LIVE out of a suitcase пътувам постоянно
to LIVE out of cans/tins храня се с консерви
live over преживявам отново (мислено)
live through изживявам, преживявам
the ship will LIVE through the storm корабът ще устои на бурята
live up to живея съобразно/според, показвам се достоен за
to LIVE up to one's promise изпълнявам/удържам обещанието си
live with живея с (някого) незаконно, примирявам се с, приемам, търпя, понасям
II. 1. жив, жизнен, буден, енергичен
2. ярък (за цвят)
3. горящ, нажежен
LIVE coal жив въглен
4. зареден, неизбухнал (за снаряд и пр.)
LIVE ammunitiori бойни припаси, боеприпаси
5. ел. поднапрежение, фазен (за проводник)
LIVE wire проводник под напрежение, прен. енергичен/огън човек
6. тех. подвижен, въртящ се
7. печ. готов запечат
8. геол. първичен, матерински (за скала)
9. сп. вигра (за топка)
10. актуален, реален
11. рад., телев. предаден на живо (за събитие, спектакъл-не от запис)

liveable вж. livable

live-bearing [,laiv'bɛəriŋ]
a зоол. живораждащ

live-birth [,laiv'bə:θ]
n раждане на живо бебе

live fence ['laivfens]
n жив плет

livelihood ['laivlihud]
n прехрана, средства запрепитание
to earn/get/make an honest LIVELIHOOD изхранвам се/живея с честен труд
to pick up a (scanty) LIVELIHOOD с мъка си изкарвам прехраната, едва свързвам двата края

liveliness n живост, оживление

live load [,laiv'loud]
n тех. полезен товар

livelong ['livɔŋ]
a цял
LIVELONG day/night/summer, etc. цял ден/нощ/лято и пр

lively ['laivli]
I. 1. жив, бърз, подвижен (и прен.), пъргав, жизнен, буен
look LIVELY! размърдай се! хайде по-бързо/по-живо
2. весел, оживен
3. ярък, силен (за цвят, впечатление, чувство и пр.), жив (за описание)
4. отскачащ бързо (за топка), плъзгащ се леко (за лодка)
5. шег. опасен, труден
the police had a LIVELY time полицията се озори
the press is making it/things LIVELYfor them пресата хубаво ги разиграва/им създава доста неприятности
II. adv живо, оживено, бързо

liven ['laivn]
v оживявам (се), развеселявам (се)
ободрявам (се) (обик. с up)

live-oak [,laiv'ouk]
n бот. вид вечнозелен дъб (Quercus virginiana)

liver [livə]
I. 1. анат. черен дроб
2. червеникавокафяв цвят
3. разг. възпаление на черния дроб
II. 1. в съчет.
good LIVER добродетелен човек, човек, който обича да си угажда
the longest LIVER юр. последният останал жив
2. ряд. обитател, жител

liver-coloured ['livə,kʌləd]
a червеникавокафяв

liver-fluke ['livə,flu:k]
n вет. метил

liveried ['livərid]
a с/в ливрея

liverish ['livəriʃ]
1. a разг. страдащ от черен дроб
2. кисел, без настроение, раздразнитслен

liver sausage ['livə,sɔsidʒ]
n лебервурст

liverwort ['livəwə:t]
n бот. гълъбови очички (Hepatica triloba. Anemone hepatica)

livery ['livəri]
I. вж. liverish
II. 1. ливрея
2. ист. облекло на даден еснаф
3. прен. премяна, облекло
4. хранено и гледане на коне (cpeщy заплащане), конюшня за гледане и даване под наем на коне
at LIVERY даден за гледане в чужда конюшня
5. юр. документ за въвеждане във владение, предавано на поземлена собственост

livery company ['livəri,kʌmpəni]
n лондонско търговско сдружение/съюз

liveryman ['livərimən]
1. член на лондонски търговски съюз, гилдия
2. собственик на/служещ в конюшня (за гледане на чужди коне)

livery stable ['livəri,steibl]
вж. livery

livestock ['laivstɔk]
n добитък
LIVESTOCK breeding животновъдство

livid ['livid]
1. посинял, със синини
2. сиво-синкав
3. разг. вбесен, разярен (и LIVID with anger)

lividity [li'viditi]
n синина

living ['liviŋ]
I. 1. живеене, (начин на) живот
plain LIVING and high thinking скромен живот с възвишени идеали
the art of LIVING изкуството да се живее
2. прехрана, издръжка, средства за препитание
to make/earn/gain/get a LIVING изкарвам си хляба/прехраната (by, out of чрез, от, as като)
what do you do for a LIVING? какво работите? well, it's a LIVING e, изкарвам си прехраната от това
3. църк. бенефиций
4. attr на живот, жизнен
LIVING standard жизнено равнище
LIVING area жилищна площ
II. 1. жив, живеещ, съшествуващ
not a LIVING soul никой, ни жива душа
clean-LIVING който живее почтено, почтен
the greatest LIVING poet най-великият съвременен поет
2. прен. жив (за език, вяра, въглен и пр.)
3. жив, естествен (за цвят и пр.)
4. постоянно течащ, непрекъсващ
5. геол. live
III. n pl the LIVING живите
in the land of the LIVING на тоя свят, сред живите
LIVING death жива смърт, безнадеждно състояние
(with) in LIVING memory в наше време
this event is within LIVING memory има още хора, които си спомнят за това събитие
LIVING theatre театър (не кино, телевизия)
LIVING picture жива картина (на олимпиада и пр.)

living-room ['liviŋrum]
n всекидневна (стая)

living-space ['liviŋspeis]
n жизнено пространство (и пол)

lixiviate [lik'sivieit]
v хим. обработвам с луга

lizard ['lizəd]
n зоол. гущер (Lacertilia)

llama ['la:mə]
n зоол. лама

llano ['lja:nou]
n обширна степ (в Южна Америка)

lloyd's [lɔidz]
n Лойд, лондонско (морско) застрахователно дружество
LLOYD'S Register годишен справочник за всички плавателни съдове
A1 at LLOYD'S първокласен, отличен

lo [lou]
int ост. шег. виж! гледай! eто! LO and behold! я гледай!

loach [loutʃ]
n зоол. щипок (Cobitis)

load [loud]
I. 1. товар, тежест
2. прен. бреме
to take a LOAD off someone's mind освобождавам някого от грижа/безпокойство, смъквам товар от някого
3. тех. товар, натоварване
4. воен. заряд
5. pl разг. много, множество (of)
6. ам. sl. достатъчно количество алкохол, за да се напие
get a LOAD of this! sl. слушай внимателно!
II. 1. товаря (се), натоварвам (се), вземам товар/пътници (и с up)
2. прен. обременявам, отежнявам, затруднявам
3. струпвам, обсипвам
4. претоварвам (стомах)
5. зареждам, пълня (оръжие, фотоапарат)
I am LOADed пистолетът ми е зареден
6. слагам тежест/олово в
LOADed cane бастун с оловна дръжка
to LOAD the dice фалшифицирам зарове (с олово от едната страна)
7. застр. добавям към премията на застраховка
8. подправям с, слагам опиат във (вино)
to LOAD the dice against someone лишавам някого от всякаква възможност да успее

loaded ['loudid]
1. sl. пиян, ам. упоен от наркотик
2. sl. паралия
3. подвеждащ (за въпрос), преднамерен
LOADED test опит при нагласени условия
4. наситеи с емоционални асоциации

loadstar вж. lodestar

loadstone вж. lodestone

loaf [louf]
I. 1. самун, франзела, пита, погача, (цял) хляб
half a LOAF is better than none/no bread по-добре малко, отколкото нищо
2. конична буца захар
3. готв. руло Стефани
4. sl. глава, акъл, тиква
II. v скитам без работа, шляя се
to LOAF away one's time прахосвам си времето

loafer ['loufə]
1. безделник, хайлазин, готован, празноскитащ човек
2. ам. обувка (мокасина)

loam [loum]
1. глинеста почва
2. кирпич, смес от глина, пясък и вода за мазилка
3. огнеупорна глина за отливки

loamy ['loumi]
a глинест

loan [loun]
I. 1. заем
on LOAN в/назаем, заемообразно, даден в заем, зает
to have the LOAN of вземам назаем
2. заемка (за дума и пр.)
II. v давам назаем, заемам

loan-collection ['lounkə,lekʃn]
n картини и пр., временно давани от собственика за изложба

loan-holder ['loun,houldə]
n ипотекарен кредитор

loan-office ['loun,ɔfis]
1. каса, която дава заеми
2. заложна къща

loan shark ['lounʃa:k]
n лихвар кожодер

loan-society ['lounsə,saiəti]
n взаимоспомагателна каса

loan translation ['lountra:ns,leiʃn]
n ез. калка

loan-word ['lounwə:d]
n ез. заемка

loath [louθ]
a predic нежелаещ, несклонен
to be LOATH to не ми се иска да
nothing LOATH с желание, охотно

loathe [lоиð]
1. ненавиждам, мразя, отвращавам се от
2. разг. никак не обичам

loathing ['louðiŋ]
n ненавист, омраза, отвращение

loathly ['louðli]
книж. loathsome

loathsome ['louðsəm]
a отвратителен, гаден, гнусен

lob [lɔb]
I. 1. сn. изпращам висока топка, мятам/изпращам високо/бавно (топка)
2. ходя/тичам тежко/тромаво
II. n сп. висока/бавна топка

lobar ['lоиbə]
a анат. лобарен, пулмонарен, белодробен

lobby ['lɔbi]
I. 1. преддверие, хол (в хотел и пр.), коридор, фоайе
2. парл. кулоар
division LOBBY коридор, в който се оттеглят депутатите, за да гласуват
LOBBY correspondent парламентарен дописник
3. пол. лобист (и)
II. v опитвам се да влияя на законодатели, посещавам често кулоарите с тази цел, влияя на, проагитирам (отговорни хора)
прокарвам (закон) чрез такава агитация (through)

lobbyism ['lɔbiizm]
n систематично въздействие върху членове на Парламента/Конгреса

lobe [loub]
1. изпъкналост, заоблен издатък
2. анат. лоб, дял
долната месеста част на ухото (и LOBE of the ear)

lobelia [lou'bi:ljə]
n бот. лобелия

lobo ['loubou]
n ам. зоол. вид вълк (Canis lupus lycaon)

lobster ['lɔbstə]
n зоол. омар (Homarus)

lobster-pot ['lɔbstəpɔt]
n кошче за ловене на омари

lobule ['lɔbju:l]
n анат. лобул, малък лоб/дял

lobworm ['lɔbwə:m]
вж. lugworm

local ['loukl]
I. a местен, локален
LOCAL option/veto право на местното население да контролира/забранява продажбата на спиртни напитки
LOCAL train влак за къси разстояния
LOCAL colour/flavour местен колорит
II. 1. пътнически влак
2. местен жител, местен лекар/свещеник и пр
3. местна организация
4. (местна/най-близка) пивница
5. местни новини (във вестник)

locale [lou'ka:l]
1. място
2. местопроизшествие

localism ['loukəlizm]
1. местен патриотизъм
2. ез. местен начин на говорене/дума, провинциализъм
3. местен обичай

locality [lou'kæliti]
1. място, местност, местоположение
2. ориентировъчна способност (и bump of LOCALITY)

localize ['loukəlaiz]
1. локализирам, ограничавам
2. определям местонахождението на
3. придавам местен колорит на
4. локализирам (разказ и пр.) в дадено място/област

locate [lou'keit]
1. откривам/намирам/установявам/определям местонахождението на
2. откривам, намирам (причина и пр.)
3. разполагам/построявам на определено място
to be LOCATEd in разположен съм/намирам се в
4. ам. заселвам се, установявам се

location [lou'keiʃn]
1. място, район, площ, терен
2. (определяне на) местонахождение/местоположение
3. участък (определен за туземци, особ. в Южна Африка)
4. ферма
5. кино терен
6. ам. заселване, установяване

locative ['lɔkətiv]
I. грам. a местен (за падеж)
II. n местен падеж, дума в местен падеж

loch [lɔk]
n шотл. езеро, тесен морски залив/ръкав

lock [lɔk]
I. 1. кичур коса, къдрица
рl поет. власи, коси
2. фъндък (от вълна, памук)
II. 1. брава, ключалка, кофар, катанец
under LOCK and key под ключ
2. спусъчен механизъм, затвор (на пушка и пр.)
3. тех. стопор, клин
4. шлюз
5. борба хватка
6. задръстване (на улично движение)
7. LOCK hospital
LOCK, stock, and barrel разг. напълно, съвсем, с всичките си партакеши/багаж
III. 1. заключвам (се), затварям (се)
2. стягам, затягам, скрепявам, спирам (със спирачка), блокирам, зацепвам
3. борба стисвам, заклещвам, притискам
4. притискам, прегръщам силно
5. потъвам (в сън, захлас)
6. преплитам, скопчвам (пръсти и пр.)
7. движа (се) през шлюзове
8. поставям шлюзове
a to LOCK the stable door after the horse has bolted/has been stolen подир дъжд качулка
lock away заключвам (в чекмедже и пр.) (и прен.)
lock in заключвам (някого) отвън, за да не излезе, ограждам
lock on to воен. автоматично следя целта с радар (за ракета и пр.)
lock out заключвам/отвътре, за да не влезе (някой), не пускам да влезе, провеждам локаут срещу (работници)
lock up заключвам
to LOCK up for the night заключвам вечер външните врати, затварям (в затвор, психиатрия), замразявам (капитал)

lockage ['lɔkidʒ]
1. конструкция на/система от шлюзове
2. (такса за) минаване през шлюзове

locker ['lɔkə]
1. чекмедже, отделение и пр., което се заключав, (лично) шкафче с ключ (в класна стая, канцелария, на гара и пр.)
2. камера за дълбоко замразяване (в хладилник)

locker-room ['lɔkərum]
n помещение с лични шкафчета

locket ['lɔkit]
n медалъон (с капаче)

lockfast ['lɔkfa:st]
a здраво заключен

lock-gate ['lɔkgeit]
n врата на шлюз

lock-hospital ['lɔk,hɔspitl]
n болница за кожно-венерически болести

lock-jaw ['lɔkdʒɔ:]
n мед. тетанус

lock-keeper ['lɔk,ki:pə]
n пазач на шлюз

lock-nut ['lɔknʌt]
n контрагайка

lock-out ['lɔkaut]
n локаут

locksmith ['lɔksmiθ]
n шлосер

lock-step ['lɔkstep]
1. воен. междина между редиците в сгъстен строй
2. ам. прен. сляпо следван метод на работа

lock-stitch ['lɔkstitʃ]
n машинен бод

lock-up ['lɔkʌp]
1. време за прекратяване на работа/занятия и пр
2. мъртъв капитал
3. арестантско помещение, затвор
4. задържане, арестуване, арест
5. помещение/гараж, който се заключав
6. attr който се заключав

loco ['loukou]
I. 1. ам. бот. клин, сграбиче (Astragalus)
2. вет. отравяне (на животно) с това растение
II. 1. вет. отравям с растението клин (вж. loco)
2. sl. подлудявам (някого)
III. n ам. sl. луд, полудял човек

locoism ['loukouizm]
вж. loco

locomotion [,loukə'mouʃn]
1. придвижване, движение
2. пътуване

locomotive ['loukə,moutiv]
I. a на/за движение, двигателен, движещ се
in these LOCOMOTIVE days шег. сега, когато всичко живо е тръгнало/се е юрнало да пътува
II. 1. локомотив
2. постепенно усилващи се аплодисменти/насърчителни викове

locomotor [,loukə'moutə]
a на/за движение, двигателен

locum ['loukəm]
n лат. временен заместник (особ. на лекар, пастор)

locum'tenens ['loukəm'ti:enz]
n (pl-tenentes) лат. временен заместник (особ. на лекар, пастор)

locus ['loukəs]
1. n (pl loci) лат. място, местоположение, местонахождение
2. мат. геометрично място (на точка), траектория
LOCUS classicus най-често цитиран/най-авторитетен пасаж
LOCUS standi официално положение, юр. право на намеса
LOCUS in quo място на действието

locust ['loukəst]
1. зоол. скакалец (Acridiidae)
2. прен. хищен/ненаситен човек
3. бот. рожков (Ceratonia siliqua)
4. LOCUST bean плодът на рожкова
5. бот. бяла акация, салкъм (Robinia pseudoacacia)

locust-tree ['loukəsttri:]
вж. locust

locution [lou'kju:ʃn]
n начин за изразяване, израз, идиом

lode [loud]
n геол. рудна жила, залеж

lodestar ['loudsta:]
1. астр. Полярната звезда
2. прен. пътеводна звезда, ръководен принцип

lodestone ['loudstoun]
1. минер, магнетит
2. Магнит (и прен.)

lodge [lɔdʒ]
I. 1. къщичка на вратар/портиер/пазач
2. виличка, (ловна) хижа, колиба, заслон
3. Голяма къща, резиденция (на ректор в Кеймбриджския университет)
4. индианска колиба, индианско семейство
5. масонска ложа, тайна организация
6. хотел (особ. в курорт)
7. местна профсъюзна организация
8. дупка (на бобър и пр.)
II. 1. квартирувам
живея на квартира (at, with)
2. приемам на квартира, подслонявам, приютявам, настанявам (се) временно
3. депозирам (in, with)
4. юр. подавам (жалба и пр.)
депозирам (обвинение) (in, with)
5. давам, обличам във (власт) (in, with, in the hands of)
6. закрепвам (се), натиквам (се), забивам (се), залоствам (се)
7. натрупвам, наслоявам
8. полягам (за посеви), правя да полегне (за вятър, дъжд)
9. съдържам, помествам
pass намирам се, разположен съм

lodgement ['lɔdʒmənt]
1. воен. временно укрепяване/окопаване на завзета позиция
2. здрава позиция, опора
to make/effect/gain a LODGEMENT заемам здрава позиция
3. настаняване, разквартируване, квартира
4. юр. депозиране (на пари), подаване (на жалба)
5. натрупване, наслояване

lodger ['lɔdʒə]
n квартирант, наемател

lodging ['lɔdʒiŋ]
1. жилище
pl квартира
2. настаняване (в жилище, квартира)

lodging-house ['lɔdʒiŋhaus]
n къща с мебелирани стаи (за даване под наем)
common LODGING-HOUSE нощен приют

lodgment вж. lodgement

loess ['louis]
n геол. лъос

loft [lɔft]
I. 1. таван (ско помещение)
2. плевник (над конюшня)
3. балкон, галерия (в църква)
4. ам. галерия, горен стаж (на склад, фабрика и пр.)
5. гълъбарник
6. голф висок удар, наклон на главата на пръчка за голф (използуван за такъв удар)
II. 1. крикет, голф удрям/изпращам/запращам високо (топка), минавам (над препятствие-за висока топка, особ. при голф)
2. ам. извисявам се, издигам се
3. ост. складирам, държа (в таван, плевник)

lofter ['lɔftə]
n пръчка за голф за висок удар

loftily ['lɔftili]
1. високо, възвишено
2. величествено
3. отвисоко, надменно

loftiness n високомерие, величественост

lofting iron ['lɔrtiŋ,aiən]
вж. lofter

lofty ['lɔfti]
1. висок
2. възвишен, благороден
3. приповдигнат (за стил и пр.)
4. величествен
5. високомерен, надменен

log [lɔg]
I. 1. труп (на дърво), пън (и прен.), дънер, цепеница
in the LOG груб, недодялан
to fall/lie like a LOG падам/лежа в безсъзнание/като пън
2. мор. лаг
to sail by the LOG определям мястото на кораб по лага
3. вж. log-book
4. мор., ав. данни за пътуване
5. данни за снимане на филм/телевизионно предаване/радиопредаване/работа на машина
6. attr направен от трупи/неодялани дървета
II. 1. режа на трупи
сека дърветa
2. мор., ав. водя бордов дневник
3. мор. изминавам (разстояние-за кораб), движа се с (дадена скорост)
4. записвам, регистрирам (данни)
5. натрупвам, достигам, набирам, отбелязвам (километри, часове на летене и пр.)
III. съкр. от logarithm

loganberry ['lougənbəri]
n бот. кръстоска от малина и вид къпина (Rubus loganobaccus)

logarithm ['lɔgəriðəm]
n мат. логаритъм

logarithmic [,lɔgə'riðmik]
a мат. логаритмичен

logarithmical [,lɔgə'riðmikl]
a мат. логаритмичен

log-book ['lɔgbuk]
1. мор. корабен дневник
2. ав. бордов дневник
3. авт. паспорт (на кола)
4. дневник

log-cabin ['lɔg,kæbin]
n къща/колиба от неодялани дървета

loge [louʒ]
n фр. театр. ложа

logged [lɔgd]
1. waterlogged
2. натежал, трудноподвижен
3. изсечен, изчистен от пънове

logger ['lɔgə]
1. n ам. дървар
2. машина за товарене на трупи

loggerhead ['lɔgəhed]
1. ост. тъпак, дръвник
2. зоол. голяма морска костенурка (Caretta caretta)
3. зоол. вид сврачка (Lanius ludovicianus)
4. инструмент с топка на края (за разтопяване на смола)
to be at LOGGERHEADs with скаран/в конфликт съм с
to come to LOGGERHEADs влизам в конфликт, имам разправии (with с)
to set at LOGGERHEADs скарвам

loggia ['lɔdʒiə]
n ит. лоджия

logging ['lɔgiŋ]
n сечене и извозване на дървени трупи

logic ['lɔdʒik]
n логика

logical ['lɔdʒikl]
1. логически
2. логичен

logician [lou'dʒiʃn]
n специалист по логика

logistics [lou'dʒistiks]
1. воен. тилово управление на бойните действия, материално-техническо обезпечение
2. мат. изчисление

logogram ['lɔgougræm]
n сигла (в стенографията)

logograph ['lɔgougra:f]
n сигла (в стенографията)

logomachy [lɔ'gɔməki]
n словесен спор, словоборство

logotype ['lɔgoutaip]
n печ. логотип

log-roll ['lɔgroul]
v ам. правим си взаимни услуги (за политици, критици и пр.)

log-rolling ['lɔgrouliŋ]
n ам. взаимно славословене, взаимни услуги

logwood ['lɔgwud]
1. бот. кампеш (тропическо дърво) (Haematoxylon campechianum)
2. боя/екстракт от това дърво

loin [lɔin]
1. обик. pl слабини
2. кръст (на човек)
3. филе, каре (на животно)
fruit/child/son of one's LOINs свое собствено/родно дете/син

loin-cloth ['lɔinklɔθ]
n парче плат, който се носи около бедрата (от туземци)

loins n pl слабини
sing филе

loiter ['lɔitə]
v бавя (се), разтакавам се
to LOITER away one's time пилея си времето, безделнича
to LOITER along шляя се

loiterer ['lɔitərə]
n безделник, празноскитащ човек

loll [lɔl]
1. излягам се (about, around), облягам се, отпускам се
2. вися
увисвам (за език) (out), провесвам (език)

lollard ['lɔləd]
n ист. лолард

lollipop ['lɔlipɔp]
n ост. шекерче, захаросан плод (и на клечка)

lollop ['lɔləp]
1. вървя тромаво/спънато, влача се
2. шляя се, безделнича

Lombard ['lɔmbəd]
1. ломбардец
2. ост. лихвар, банкер

lombardy poplar ['lɔmbədi'pɔplə]
n бот. пирамидална топола (Populus nigra varitalica)

loment ['loument]
n бот. шушулка с преградки

lone [loun]
1. сам, отделен, уединен
2. самотен
3. неженен, овдовял
LONE wolf вж. loner

loneliness ['lounlinis]
1. самота, самотност
2. уединеност, усамотеност, отстраненост

lonely ['lounli]
1. самотен, сам, усамотен
2. уединен, усамотен, отстранен

loner ['lounə]
1. самец
2. саможивец, човек, който не разчита на чужда помощ

lonesome ['lounsəm]
1. вж. lonely
2. тъжен, унил

long [lɔŋ]
I. 1. дълъг, продълговат, длъгнест
at LONG range отдалеч, на/от голямо разстояние
2. продължителен, дълъг
an hour LONG дълъг един час/цял час
a LONG time ago много отдавив
it will be a LONG time before this is forgotten това няма скоро да се забрави
3. бавен, муден, скучен
4. многоцифрен, многочислен
LONG family многодетно семейство
5. главно юр. далечен, отдавнашен, дългосрочен
6. проз., фон. дълъг
7. разг. висок (за човек)
8. случаен, несигурен
LONG guess догадка наслуки
LONG shot залагане/начинание с малки изгледи за успех, догадка наслуки
LONG price висока цена
LONG finger средният пръст
LONG johns разг. дълги долни гащи
LONG face мрачна/нацупена физиономия
to draw/pull a LONG face добивам сериозен/мрачен вид
not by a LONG shot в никакъв случай, при никакви обстоятелства
LONG on разг. добре снабден с
to go LONG on борс. купувам много акции от (с надежда, че ще им се повиши цената)
II. 1. дълъг период от време
before LONG не след дълго, скоро
at the LONGest най-много
to take LONG трая дълго време, вземам много време
2. муз. дълга нота
3. фон. дълга гласна
4. the LONG разг. лятната ваканция (в университета)
the LONG and short of it накъсо казано, с две думи
III. 1. дълго
he is very LONG in coming много се бави
don't be LONG! не се бави! not to be LONG for this world малко време ми остава да живея, няма да ме бъде
how LONG? (от) колко време? откога? докога? he is no LONGer there той не е вече там
I can't wait any LONGer не мога да чакам повече
LONG before дълго преди, отдавна
LONG after много по-късно, дълго след това
LONG since отдавна
I've LONG wanted to meet her отдавна искам да се запозная с нея
2. за усилване след същ., означаващо време
all day LONG през целия ден, цял ден
LONG live...! да живее...! as/so LONG as докато, колкото, стига да, ако
so LONG! довиждане!
IV. v копнея, бленувам (for) (и с to, с inj)

longboat ['lɔŋbout]
n най-голямата лодка на кораб

longbow ['lɔŋbou]
n воен. ист. голям лък
to draw the LONGBOW преувеличавам, измислям (си), съчинявам (си)

long-distance [,lɔŋ'distans]
I. a далечен
LONG-DISTANCE call междуградски/международен телефонен разговор
II. n ам. телефонна служба за междуградски/международни разговори

long-drawn-out [,lɔŋdrɔ:n'aut]
a продължителен. дълъг, проточен, провлачен

longe вж. lunge

longevity [lɔn'dʒeviti]
n дълголетие, дългоденствие, дълъг живот, дълговечност

long firm ['lɔŋfə:m]
n мошеническо предприятие

long green ['lɔŋgri:n]
1. ам. sl. книжни пари
2. пари в брой

long-hair ['lɔŋhɛə]
1. интелектуалец
2. артист
3. изпълнител/любител на класическа музика, ам. класическа музика
4. хипи

long-haired [,lɔŋ'hɛəd]
1. с дълги коси
2. прен. неодобр интелигентски, сериозен, префърцунен

longhand ['lɔŋhænd]
n обикновено писане (не стенографско)

longhead ['lɔŋhed]
n долихокефал

long-headed [,lɔŋ'hedid]
1. с тясна и дълга форма на главата
2. проницателен, хитър, разумен

longing ['lɔŋiŋ]
1. силно желание, копнеж (for)
2. attr с копнеж
LONGING look поглед, изпълнен с копнеж

longitude ['lɔndʒitju:d]
1. географска дължина
2. ост., шег. дължина

longitudinal [,lɔndʒi'tju:dinl]
a по дължина (и геогр.), надлъжен

long-lived [,lɔŋ'livd]
1. дългогодишен, дълголетен
LONG-LIVED family семейство, чийто членове имат дълъг живот
2. дълготраен, продължителен

long-measure [,lɔŋ'meʒə]
n мярка за дължина

long pig ['lɔŋpig]
п човешко месо (като храна за канибалите)

long-play [,lɔŋ'plei]
a дългосвирещ (за грамофонна плоча)

long-playing [,lɔŋ'pleiiŋ]
a дългосвирещ (за грамофонна плоча)

long primer [,lɔŋ'praimə]
n печ. гармонд

long-range [,lɔŋ'reindʒ]
1. с голям радиус на действие, далечен
2. широкообхватен
3. воен. дългобоен

longshoreman ['lɔŋʃɔ:mən]
n (pl-men) пристанищен работник, докер

long-sighted [,lɔŋ'saitid]
1. далекоглед
2. далновиден, предвидлив, благоразумен

long-standing [,lɔŋ'stændiŋ]
a продължителен, дългогодишен, отдавнашен

long-suffering [,lɔŋ'sʌfəriŋ]
a дълготърпелив, многострадален

long-term ['lɔŋtə:m]
1. дългосрочен
2. перспективен, с далечни перспективи/последици

longways ['lɔŋweiz]
adv надлъж, по дължина

long-winded [,lɔŋ'wmdid]
1. издръжлив на дълго тичане
2. бъбрив, многословен, скучен, досаден

longwise ['lɔŋwaiz]
вж. longways

loo [lu:]
I. n ост. лантурлу (игра ча карти)
II. n разг. клозет, тоалетна

looby ['lu:bi]
n глупак, мързелив човек

loofah ['lu:fə]
n бот. люфа (Lufta)

look [luk]
I. 1. гледам, поглеждам
to LOOK one's thanks изразявам с поглед благодарността си
2. изглеждам, имам вид на
he LOOKs a fool има вид на глупак
to LOOK one's age изглеждам на годините си, годините ми личат
to LOOK like приличам на
to LOOK oneself again идвам на себе си, оправям се
it LOOKs like rain (ing) като че ли ще вали, на дъжд е
3. гледам, имам изглед (за сграда, прозорец и пр.) (on към)
LOOK before you leap три пъти мери, един път режи, отваряй си очите
LOOK alive/sharp! по-живо! не се потривай! LOOK here! хей! слушай! виж какво! LOOK you! внимавай! да знаеш! look about оглеждам (се) (и прен.) (и to LOOK about one)
търся (for)
look after грижа се за, следвам с поглед
look ahead гледам напред (и прен.)
LOOK ahead! пази се! внимавай! look around, look about
look at гледам (нещо), вглеждам се/заглеждам се в, преглеждам
he will/would not LOOK at не ще и да помисли за (някакво предложение и пр.)
to LOOK at him като/ако се съди по вида му
he/it is not much to LOOK at на вид не е кой знае какъв/какво
my way of LOOKing at things както аз виждам нещата, по моему
look away отвръщам поглед
look back гледам назад (и прен.) (on, upon, to)
never/not to LOOK back прен. вървя все напред, постоянно напредвам
look beyond прен. гледам напред
look down свеждам поглед, гледам/поглеждам надолу
прен. гледам отвисоко (on, upon на), (с) падам (за цени)
look for търся
to LOOK for trouble тъося си белята
look forward to със същ., ger очаквам с нетърпение
look in поглеждам, надзървам (at, on) (някъде)
навестявам, отбивам се за малко (on) (у някого), разг. гледам телевизия
to LOOK someone in the eye/face разг. поглеждам някого (право) в очите/лицето
look into надзървам в, отбивам се в, свръщам в, разглеждам внимателно, проучвам, изследвам
look off look away
look on гледам, наблюдавам
наблюдател/зрител съм (at)
считам, гледам на (as за, като)
look onto гледам към (за стая и пр.)
look out гледам/поглеждам навън
гледам, имам изглед (on, over към), внимавам
to LOOK out for внимавам/нащрек съм за, търся
to LOOK out for trouble внимавам да не стане/да не се случи нещо лошо, потърсвам, търся
оглеждам се (for за)
look out on look onto
look over преглеждам, разглеждам (внимателно), оглеждам
look round оглеждам се наоколо, гледам/поглеждам назад, поглеждам иззад (ъгъл и пр.), обмислям всичко предварително
to LOOK round for търся, потърсвам
look through преглеждам/разглеждам/оглеждам (щателно), гледам (някого) като че ли е въздух/празно пространство
look to грижа се за, внимавам за
LOOK to it that it doesn't happen again гледай това да не се повтаря
надявам се на, разчитам на, очаквам от (for)
look up гледам/поглеждам нагоре, вдигам очи/поглед, виждам, намирам (в речник и пр.), търся, правя справка (в указател и пр.), разг. подобрявам се, съживявам се, ободрявам се, окуражавам се, потърсвам (някого), обаждам се (някому)
to LOOK up to възхищавам се от, гледам с уважение на
to LOOK someone up and down измервам някого с поглед
look upon look on
II. 1. поглед
to have a LOOK at поглеждам (някого, нещo), запознавам се с (нещо)
to take a (good) LOOK at разглеждам (добре)
to give someone a severe LOOK поглеждам някого строго
2. вид, изглед, израз, изражение
рl външност
(good) LOOKs хубава външност, хубост
the new LOOK последната мода, нового положение на нещата
I don't like the LOOK of this/it това не ми харесва, това ме плаши
to have a LOOK of someone /something приличам/напомням смътно на някого/нещо
by the LOOK of it както изглежда
the affair has taken on an ugly LOOK работата става застрашителна

looker ['lukə]
1. зрител, наблюдател
2. разг. хубавец (обик. good-LOOKER)

looker-on [,lukər'on]
n (pl lookers-on) зрител, наблюдател

look-in ['lukin]
1. кратко посещение
2. бърз/бегъл поглед
3. възможност, шанс (за успех и пр.)
to give пo one else a LOOK-IN не давам на друг да припари

looking-glass ['lukiŋgla:s]
n огледало

look-out ['lukaut]
1. бдителност, зоркост, внимание, наблюдение
to keep a good/sharp LOOK-OUT, to be on the LOOK-OUT for нащрек съм/внимавам/следя за
2. воен. мор. наблюдателен пост, вахта, стража
3. разг. прен. изгледи, перспективи
4. разг. грижа, отговорност
it's your own LOOK-OUT това си е твоя работа/грижа

look-see ['luksi:]
n sl. бърз/бегъл поглед/преглед

loom [lu:m]
I. 1. тъкачен стан
2. тъкане
3. част на весло между широката част и дръжката
II. v l. показвам се постепенно, мержелея се
to LOOM dark чернея се (against)
2. задавам се, изправям се, издигам се, възправям се с увеличени/застрашителни размери
3. прен. приемам застрашителни размери (и LOOM large)
4. прен. надвиснал съм (over над)
III. n неясен/застращителен образ, страшна сянка, неясии очертания (на остров и пр.)
IV. вж. loon

loon [lu:n]
I. 1. безделник
2. момче, хлапак
3. дървеняк, тъпак
4. луд/смахнат човек
II. n зоол. гмуркач (Colymbus, Gavia)

looney ['lu:ni]
I. sl. a умопобъркан, смахнат
II. n умопобъркан човек

looney bin ['lu:nibm]
n sl. лудница

loony вж. looney

loop [lu:p]
I. 1. клуп, примка, ухо, гайка (за ремък, копче)
2. камшиче (на буква)
3. тех. халка, скоба
4. ел. витка, контур, затворена линия
5. ав. лупинг
6. физ. връх (на вълна)
7. разклонителна телеграфна, жп. и пр. линия, която отново се включва в главната
осморка (на пъm, река)
II. 1. правя/връзвам на клуп/примка, закачам на/с гайка
2. ав. правя лупинг (и to LOOP the loop)
3. движа се с остри завои/извивки, движа се, като извивам тялото си нагоре (за гъсеница)
4. ел. правя затворена верига
III. вж. loophole

loophole ['lu:phoul]
1. амбразура, бойница
2. прен. вратичка

loopy ['lu:pi]
1. sl. смахнат
2. шотл. хитър

loose [lu:s]
I. 1. свободен, на свобода
to let LOOSE пускам (на свобода), освобождавам, давам воля на
to cut LOOSE освобождавам се, отпускам му края, правя каквото си искам
to break/get LOOSE освобождавам се, избягвам
LOOSE leaf откъснат/отлепен лист (на книга)
2. хлабав, разхлабен, халтав, разклатен, несвързан, широк (за дреха)
to get/work LOOSE разхлабвам се (за винт, възел и пр.)
to come LOOSE освобождавам се, развръзвам се, разхлабвам се
3. неточен, неопределен, неясен, лош (за стил)
LOOSE thinker човек с разхвърляна/мъглява мисъл
LOOSE translation свободен/неточен превод
4. ронлив, рохкав, сипкав (за почва)
5. рехав (за тъкан)
6. небрежен, немарлив, разпуснат
LOOSE handwriting разхвърлян почерк
LOOSE game футб. несвързана игра
7. разпуснат, неморален
LOOSE living разгулен живот
LOOSE liver/разг. fish женкар, коцкар
8. отпуснат, увиснал (за бузи и пр.)
LOOSE frame/build/make тромава/отпусната фигура
9. тех. празен, ненатоварен
10. разхлабен (за стомах)
at a LOOSE end свободен, без определена работа, айлак
LOOSE end свободен/увиснал край, незавършеност
at LOOSE ends съвсем объркан, в хаос
to ride with a LOOSE rein отнасям се меко/със снизхождение
there's a screw LOOSE somewhere нещо не е в ред
II. 1. свобода, свободно състояние, свободен избор/изход/проява
to give (a) LOOSE to давам воля на (чувства, страсти, гняв и пр.)
2. разпуснатост
to be on the LOOSE разг. ударил съм го на живот
III. 1. свободно
2. широко, халтаво
IV. 1. освобождавам, давам свобода на
to LOOSE one's hold (of) отпускам, пускам
his tongue was LOOSEd by drink езикът му се развърза от пиенето
2. отвързвам, развързвам (и лодка)
3. разпускам (коса)
4. стрелям (at), изстрелвам (и с off), пускам стрела
5. издавам, надавам (вик)
6. църк. опрощавам (грехове)

loose-leaf ['lu:sli:f]
a с листа, които могат да се вадят (за бележник и пр.)

loosely ['lu:sli]
1. свободно
2. хлабаво
3. неточно, неопределено

loosen ['lu:sn]
1. развързвам (се), разпускам (се), разхлабвам (се) (и за дисциплина и пр.)
2. отпускам, отхлабвам, отпускам (и за болка)
to LOOSEN one's grasp/grip/hold on отпускам, държа по-халтаво (и прен.)
3. разслабвам (стомах и пр.), разкъртвам (кашлица)
4. разклащам (зъб)
5. разрохквам, разронвам (почва)
6. to LOOSEN up отпускам, раздвижвам (мускули) с упражнения, прен. ставам по-малко стеснителен/по-отворен/по-разговорлив, отпускам се

looseness n хлабавост

loose strife ['lu:sstraif]
n бот. ленивче (Lysimachia vulgaris)
purple LOOSE STRIFE блатия, върболист, върбица (Lythrum salicaria)

loot [lu:t]
I. 1. плячка (и във война), плячкосване, грабене
2. sl. пари, мангизи, незаконни печалби
II. 1. плячкосвам, грабя, отдавам се на грабеж, ограбвам
2. крада (за служител)

looting ['lu:tiŋ]
n грабеж

lop [lɔp]
I. 1. режа, подрязвам, кастря, окастрям (клони и пр.) (off, away)
2. отсичам, отрязвам (глава, крайник)
II. 1. отсичане, отсечена част
2. отсечена вейка/клонка (и LOP and top, LOP and crop)
III. 1. увисвам, клепвам (за уши)
2. мая се, мъкна се, влача се (без работа)
to LOP about шляя се

lope [loup]
I. 1. бягам с големи скокове
2. вървя с големи леки крачки
3. бягам в лек галоп (за кон), пускам (кон) в лек галоп
II. n бягане със скокове, походка с голяма крачка

lop-eared ['lɔp,iəd]
a клепоух

lop-sided [,lɔp'saidid]
1. неуравновесен, наклонен на една страна, изкривен
2. несиметричен

loquacious [lou'kweiʃəs]
a бъбрив, приказлив, словоохотлив

loquacity [lou'kwæsiti]
n бъбривост, приказливост

lord [lɔ:d]
I. 1. господар, стопанин, повелител, владетел, крал, сюзерен, индустриален магнат
LORD of the manor феодал
LORD of the soil земевладелец
LORD of few acres собственик на няколко декара
our sovereign LORD кралят
2. лорд, пер
the LORDs spiritual висши духовници, членове на Камарата на лордовете
LORDs temporal лордове, членове на Камарата на лордовете
the (House of) LORD s Камарата на лордовете
My LORD милорд (обръщение към лорд, граф, епископ, върховен съдия)
First LORD of the Admiralty министър на флотата
First Sea LORD воен. мор. командуващ военноморските сили на Великобритания
3. обик. the LORD господ, бог
our LORD Исус Христос
the LORD's day света неделя
the LORD's prayer (молитвата) Отче наш
in the year of our LORD 1882 в лято господне 1882
L.! LORD bless me/my soul! LORD have mercy! int боже мой! господи
4. мъж, съпруг
LORD and master шег. съпруг и повелител. благоверният (ми съпруг)
LORD of creation човекът
pl. шег. мъжете (за разлика от жените)
to live like a LORD pl живея на широка нога
II. 1. to LORD it важнича
to LORD it over държа се властно, разпореждам се
2. давам титла лорд
3. титулувам (някого) лорд

lord-lieutenant ['lɔ:dlef'tenənt]
1. глава на съдебната и изпълнителна власт в графство
2. ист. генералгубернатор/вицекрал на Ирландия

lordliness n високомерие, великолепие

lordling ['lɔ:dliŋ]
n дребен (по ранг) /малък (на възраст) лорд

lordly ['lɔ:dli]
1. на лорд, подобаващ на/като лорд, господарски
2. богатски, пищен, великолепен
3. щедър, богат
4. високомерен, надменен

lord's [lɔ:dz]
n игрище за крикет в Лондон

lords and ladies ['lɔ:dzənd'leidiz]
n бот. змиярник (Arum)

Lordship ['lɔ:dʃip]
1. (суверенна) власт (особ. на феодал) (over), господство
2. прен. власт, контрол
3. Your/His LORDSHIP Ваша/Негова светлост (официално обръщение към лорд, епископ, лордмер, върховен съдия)
4. ист. владение, имот (на феодален лорд)

lore [lɔ:]
1. ост. ученост, знания, ерудиция
2. (система от) знания, наука
bird LORE познаване на птици
3. научна дисциплина

lorgnette [lɔ:'njet]
1. n фр. лорнет
2. театрален бинокъл

loricate ['lɔrikeit]
a зоол. покрит с рогови люспи/плочки и пр. (за крокодил и др.)

lorikeet [lɔri'ki:t]
n малайско папагалче (Loriinae)

lorn [lɔ:n]
a поет., шег. изоставен, самотен, нещастен, неутешим

lorry ['lɔri]
1. камион
2. жп. вагонетка
3. платформа

lory ['lɔ:ri]
n зоол. лори (вид папагал) (Loriinae)

lose [lu:z]
1. губя, изгубвам, загубвам, претърпявам загуба
to LOSE one's way, to LOSE oneself загубвам се, обърквам се, обърквам пътя
to LOSE weight отслабвам
2. изпускам, пропускам (и прен.), изтървавам, пада ми (обувка, коса и пр.)
I lost part of what he said пропуснах/не схванах част от това, което той каза
3. отървавам се/освобождавам се от
I've lost my cold мина ми хремата
4. ставам причина за загуба
it will LOSE me my place това ще ми струва/коства мястото/службата/работата
5. обик. pass загивам, пропадам
lost art изчезнало/забравено изкуство
lost soul прокълната/осъдена душа
6. оставам назад, изоставам (за часовник)
get lost! махай ми се от главата! to LOSE the use of one's legs/eyes не мога вече да ходя/да виждам
lose by губя от (и с ger)
lose in
to LOSE oneself in прен. увличам се/потъвам в, унасям се в (мечти и пр.)
lose on загубвам от/при (сделка)
lose out to губя за сметка на, отстъпвам пред
lose to губя от
Celtic lost to Aberdeen by two to one Селтик загуби от Абърдийн с два на един

losel ['louzl]
n ост. негодник, прахосник, развратник

loser ['lu:zə]
n човек/кон, който губи (в състезания)
bad LOSER човек, който се сърди, когато губи
good LOSER човек, който не се сърди, когато губи
to be a LOSER by губя от/поради

losing ['lu:ziŋ]
I. a губещ, водещ до неуспех/загуба
to play a LOSING game играя без изгледи за успех
II. n губене
рl загуби (особ. от спекулации, на комар)

loss [lɔs]
1. загуба (и прен.)
LOSS of opportunity пропуснат случай
to have/meet with/suffer a LOSS претърпявам загуба
to sell at a LOSS продавам на загуба
LOSSes воен. загуби (и в жива сила)
2. брак, шкарто
to be at a LOSS в недоумение/затруднение съм, намирам се в чудо, не зная какво да правя, лов. загубвам дирята/следата
to be at a LOSS for words нямам/не намирам думи
to cut one's LOSSes захвърлям/изоставям неизгодна работа

loss-leader ['lɔs,li:də]
n aм. артикул, който се продава със загуба, за да привлече клиенти

lost [lɔst]
1. загубен, изгубен (за вещ) (и прен.), изчезнал (за човек)
2. който се е изгубил/е загубил пътя си
3. прен. объркан
4. безпомощен, отчаян
5. лишен от чувство (за срам и пр.) (to)
6. потънал, всецяло отдален (in в, на)
the beauty of the picture was LOST on him красотата на картината нищо не му говореше/не му направи никакво впечатление
to hints were not LOST upon him той си взе бележка от мойте намеци
the LOST and Found бюро за загубени вещи

lot [lɔt]
I. 1. жребие, прен. участ, съдба, жребий
to cast/draw LOTs хвърлям/тегля жребие (between, for, on, over, as to)
to fall to someone's LOT падам се на някого
it fell to my LOT to (do something) на мен се падна да (направя нещо)
the LOT came to/fell upon me на мен се падна жребият
2. парцел
3. няколко предмета, който се продават едновременно на търг, партида
4. артикул
5. разг. много, голям брой/количество, маса
LOTs and LOTs, a whole LOT of извънредно много
the whole LOT всичко (то), всички заедно/до един
the LOT целият брой/количество
that's the LOT това е (всичкото)
6. компания, група
7. кино (терен на) студио
8. ист. данък
across LOTs ам. направо, пряко
a bad LOT разг. тип, тъмна личност, калпазанин, негодник
I see quite a LOT of her доста често я срещам/се виждаме
a (fat) LOT you care! ирон. много те е грижа! he's a LOT/LOTs better today днес е много по-добре
II. 1. деля на части, разделям, разпределям (и с out)
2. ост. хвърлям жребие

loth вж. loath

lothario [lou'θa:riou]
n донжуан

lotion ['louʃn]
1. течно лекарство за външна употреба
2. козм. лосион

lottery ['lɔtəri]
1. лотария (и прен)
to win in a LOTTERY печеля на лотария
2. attr лотариен

lotto ['lɔtou]
n лото

lotus ['loutəs]
1. n бот. египетски лотос (Nymphaea lotus)
2. индийски лотос (Nelumba nucifera)

lotus-eater ['loutəs,i:tə]
1. мит. лотофаг
2. прен. празен мечтател, ленивец

loud [laud]
I. 1. силен, висок, гръмък, гръмогласен
2. шумен, креслив
3. крещящ, ярък (за цвят и пр.), силен, противен (за миризма)
4. просташки, вулгарен (за държание и пр.)
II. 1. силно, високо, гръмко
2. out LOUD на глас

loud-mouthed [,laud'mauðd]
a гръмогласен, креслив, шумен

loud-speaker [,laud'spi:kə]
n високоговорител

lough [lɔk]
n ирл. езеро, ръкав на море

lounge [laundʒ]
I. 1. излежавам се, излягам се
2. безделнича
3. разтакавам се, влача се, мъкна се (about, along)
to LOUNGE off отивам си с лениви стъпки
to LOUNGE away one's time прахосвам си времето в безделие
II. 1. излягане
2. ленива походка
3. (удобно) кресло, шезлонг
4. салон, фоайе (в клуб, хотел), всекидневна

lounge-lizard ['laundʒ,lizəd]
n sl. професионален партнъор за танц

lounger ['laundʒə]
n безделник, празноскитащ човек

lounge-suit ['laundʒsju:t]
n дневен костюм

lour вж. lower

louse [laus]
I. 1. въшка
2. sl. прен. гад
II. 1. пощя
2. to LOUSE up sl. развалям, оплесквам

lousy ['lauzi]
1. въшлив, въшлясал
2. sl. отвратителен, противен, лош
3. sl. пълен, червив (с пари) (with с)
to be LOUSY with brains акъллия съм, много ми сече акълът
to feel LOUSY много ми е лошо

lout [laut]
I. n дебелак, простак, хулиган, нахален/нахакан човек
II. v ост., поет. кланям се, прекланям се, подчинявам се

loutish ['lautiʃ]
a груб, недодялан, дебелашки

louver ['lu:və]
1. n ист. арх. куличка, с отвор в покрив (за вентилация и светлина)
2. стр. неостъклено прозорче с летви, поставени като жалузи
3. ам. отвор за вентилация (на автомобил)

louver-board [lu:vəbɔ:d]
n летва на жалузи
рl жалузи

louvre вж. louver

lovable ['lʌvəbl]
a мил, обичлив, привлекателен, симпатичен, обичен

love [lʌv]
I. 1. любов, обич (of, for, to, towards)
to be in LOVE (with) влюбен съм (в)
to fall in LOVE (with) влюбвам се (в)
to fall out of LOVE (with) разлюбвам
to be deep/over head and ears/head over ears in LOVE безумно съм влюбен
to make LOVE ухажвам, правя любов, имам полово сношение
2. любим, -а (обик. в обръщение my LOVE)
3. нещо привлекателно/прелестно
what a LOVE of a child! какво сладко дете
4. LOVE купидон, амур
5. сп. нула
LOVE game/set игра, в която губещата страна няма точки
LOVE all нула на нула
6. attr любовен
labour of LOVE работа, извършена от любов към изкуството
for LOVE от любов, без изгледи за награда
not for LOVE or money за нищо на света
not to be had for LOVE or money невъзможно е да се намери на никаква цена
for the LOVE of заради, в името на
for the LOVE of God/Heaven/sl. Mike! разг. за бога! to give/send one's LOVE to сърдечно поздравявам, предавам/изпращам поздрави на
to play for LOVE не играя на пари
there is no LOVE lost between them не могат да се търпят, обичат се като кучето и котката
LOVE in a cottage брак без достатъчно средства
II. v любя, обичам (to с inf, ger), would you come? -I'd LOVE to бихте ли дошли? -с най-голямо удоволствие

love-affair ['lʌvə,fɛə]
n любов, любовна история/интрига

love-bird ['lʌvbə:d]
n зоол. вид папагалче (Agapornis)

love-child ['lʌvtʃaild]
n дете на любовта (извънбрачно дете)

love feast ['lʌvfi:st]
n църк. ист. братска трапеза

love-hate [,lʌv'heit]
n отношения, изтъкани от любов и омраза

love-hate relationship [,lʌv'heitri'leiʃnʃip]
n отношения, изтъкани от любов и омраза

love-in-a-mist ['lʌvinə,mist]
n бот. челебитка (Nigella)

love-in-idleness ['lʌvin'aidlnis]
n ост. полска теменуга

love-knot ['lʌvnɔt]
n панделка, вързана по специален начин (в знак на любов)

loveless ['lʌvlis]
1. без любов
2. когото не обичат

love-lies-bleeding ['lʌvlaiz'bli:diŋ]
n бот. щир (Amaranthus)

loveliness ['lʌvlinis]
n красота, прелест, чар

love-lock ['lʌvlɔk]
n къдрица на челото/бузата

love-lorn ['lʌvlɔ:n]
a нещастно влюбен, изоставен (от любимия/любимата)

lovely ['lʌvli]
I. 1. прелестен, прекрасен, възхитителен, очарователен
2. разг. чудесен
LOVELY and warm топличък и приятен
II. n разг. красавица

love-making ['lʌv,meikiŋ]
n любене, ухажване

love-match ['lʌvmætʃ]
n женитба/брак по любов

love-nest ['lʌvnest]
n гнездо на влюбени, място за тайни срещи

lover ['lʌvə]
1. любовник, любовница
2. любим, -а, обожател
two LOVERs двама влюбени
3. любител, привърженик

loverly ['lʌvəli]
a като на влюбен

love-seat ['lʌvsi:t]
n канапенце за двама

love-sick ['lʌvsik]
a страдащ/чезнещ от любов

love-token ['lʌv,toukən]
n нещо, дадено в знак на любов

loving ['lʌviŋ]
a любещ, нежен, верен

loving-cup ['lʌviŋkʌp]
n купа, от която всички поред пият вино (на банкет)

loving-kindness [,lʌviŋ'kaindnis]
n нежност, грижа, загриженост

low [lou]
I. 1. нисък
LOW dress рокля с голямо деколте
LOW moon залязваща/изгряваща луна
LOW vowel фон. отворена гласна, учленена ниско в устата
2. нисък, тих (за глас, звук), муз. нисък (за тон, нота)
3. слаб (и за пулc, здраве, храна), без сили, отпаднал, мъртъв
4. унил, потиснат
to feel LOW чувствувам се отпаднал/зле, унил съм
5. недостатъчен, оскъден, ограничен (за запас), нисък (за доход и пр.)
in LOW supply дефицитен
to be LOW on food, etc. храната и пр. ни е на привършване
LOW attendance слабо посещение
LOW season мъртъв сезон
6. геогр. близо до екватора
7. нисш (и биол.), обикновен, прост
LOW in one's class между последните в класа (по успех)
of LOW birth/origin който не е знатен/е от скромен произход
8. груб, вулгарен, прост, невъзпитан, непристоен, неприличен
LOW company лоши другари/среда
LOW comedy комедия, достигаща до фарс
9. подъл, низък, долен
10. нецивилизован, некултурен, необразован
11. неблагоприятен, пренебрежителен
to have/hold a LOW opinion of имам лошо мнение за
LOW Sunday църк. Томина неделя
II. 1. ниско равнище
2. метеор. облаcт с ниско атмосферно налягане
3. авт. първа скорост
III. 1. ниско
2. ниско, тихо, слабо
3. муз. ниско
4. оскъдно, бедно, евтино, на ниска цена
to run LOW на изчерпване съм (за запас)
to play LOW играя на/залагам малки суми, играя ниска карта
5. низко, подло, неприлично
to play it LOW on държа се/постъпвам подло с
6. смирено
brought LOW унижен, смирен
the sands are running LOW (in the glass) времето почти изтича, наближава краят (на живота)
IV. v муча
V. n мучене

low-born [,lou'bɔ:n]
a който не е знатен/е от скромен произход

lowboy ['loubɔi]
n ам. скрин

low-bred [,lou'bred]
a невъзпитан, груб, просташки

low-brow ['loubrau]
I. разг. a неинтелектуален, популярен (за музика и пр.)
II. n човек без културни интереси

low-browed ['loubraud]
1. с ниско чело
2. надвиснал (за скала)
3. нисък, прихлупен (за вход на здание)
4. тъмен, мрачен

low church [,lou'tʃə:tʃ]
n течение с евангелистки уклон в англиканската църква

low-down ['loudaun]
I. a разг. низък, подъл, нечестен
II. n sl. факти, истина, поверителни сведения

lower ['louə]
I. 1. нисш, по-долен
LOWER House Камара на общините
LOWER classes/orders нисшите класи
LOWER form/school първите четири класа на английското начално училище
2. по-нисък, долен
3. геом. долен
4. ам. южен
II. adv сравн. cm. от low по-ниско (за положение, звук)
III. 1. спускам (платна, лодка и пр.), спускам се, навеждам, свеждам (очи и пр.)
2. снишавам (се), спадам, снижавам (се), понижавам (и муз.)
3. sl изпивам, гаврътвам
4. прен. унижавам, уронвам, понижавам, деградирам
to LOWER one's pride смирявам гордостта си
IV. v мръщя се, навъсвам се, намръщвам се, чумеря се, потъмнявам, притъмнявам (и за небе)

lower-case ['louəkeis]
I. a печ. малък (за буква)
II. v печатам с малки букви

lowering ['lauəriŋ]
a навъсен, мрачен, надвиснал

lowermost ['louəmoust]
a най-нисък, най-долен

low-grade ['lougreid]
a долнокачествен, долен (и прен.)

low-key ['louki:]
1. прен. спаднал, намален, понижен, въздържан
2. в малък мащаб, без особено значение
3. в тъмни тонове, без контрасти (за снимка, картина)

lowland ['loulənd]
n обик. рl низина
the LOWLAND s непланинските части на Шотландия

lowlander ['louləndə]
n жител на непланинските части на Шотландия

lowly ['louli]
I. 1. скромен, от скромен произход, със скромно положение
2. биол. нисш
II. adv скромно, смирено

low-minded [,lou'maindid]
1. подъл, низък
2. просташки, вулгарен

low-necked [,lou'nekt]
a с голямо деколте

low-pitched [,lou'pitʃt]
1. нисък (за глас)
2. слабо наклонен (за покрив), с нисък таван

low-profile [,lou'proufail]
1. a който не бие на очи/гледа да не привлича внимание
2. n скромно съществувание (с цел да не се привлича внимание)
to keep/maintain a LOW PROFILE гледам да не бия на очи/да не привличам внимание

low-relief [,louri'li:f]
n изк. барелеф

low-rise [,lou'raiz]
a с малко етажи (за сграда)

low-spirited [,lou'spiritid]
a унил, угнетен, паднал духом

lox [lɔks]
I. n течен кислород
II. n пушена съомга

loyal ['lɔiəl]
a верен, лоялен, предан (to), честен, почтен

loyalist ['lɔəlist]
n привърженик на установения режим, верноподаник

loyalty ['lɔiəlti]
n вярност, лоялност, преданост, честност
рl преданност (към класа, племе и пр.)

lozenge ['lɔzindʒ]
1. ромб
2. бонбонче, (подсладена) таблетка

l-square ['elskwɛə]
n ъгълник за чертане

lubber ['lʌbə]
1. дървеняк, дръвник
2. мор. непохватен/неопитен моряк

lubberly ['lʌbəli]
a непохватен, груб, несръчен

lube [lu:b]
n разг. смазка

lubricant ['lu:brikənt]
I. тех. a смазочен
II. 1. смазка, смазочно масло
2. прен. балсам, успокояващо въздействие

lubricate ['lu:brikeit]
1. смазвам (машина и пр.)
2. разг. подкупвам

lubrication [,lu:bri'keiʃn]
n тех. смазка, смазване

lubricator ['lu:brikeitə]
1. маслъонка, гресъорка
2. смазка, смазочно средство

lubricious [lu:'briʃəs]
1. хлъзгав, плъзгав, гладък
2. уклончив, непостоянен, несигурен, нечестен
3. похотлив, циничен

lubricity [lu:'brisiti]
1. хлъзгавост, мажещо свойство
2. прен. уклончивост, непостоянство, несигурност, нечестност
3. похотливост, циничност

lubricous ['lu:brikəs]
вж. lubricious

lucarne [lu:'ka:n]
фр. dormer

Luce [lu:s]
n зоол. щука (голяма) (Esox lucius)

lucent ['lu:snt]
1. блестящ, светещ, светъл
2. прозрачен

lucern [lu:'sə:n]
n бот. люцерна (Medicago sativa)

Lucerne [lu:'sə:n]
n бот. люцерна (Medicago sativa)

lucid ['lu:sid]
1. светъл, ясен, блестящ, ярък
2. чист, прозрачен
3. ясен, разбираем, бистър (за ум)
LUCID intervals моменти на просветление (при умопомрачение), проясняване

lucidity [lu:'siditi]
1. яснота
2. прозрачност
3. разбираемост

Lucifer ['lu:sifə]
1. астр., поет. зорница, планетата Венера
2. библ. Луцифер
3. ост. кибритена клечка

lucite ['lu:sait]
n ам. вид пластмаса

luck [lʌk]
n съдба, късмет, щастие
piece/stroke/bit of LUCK късмет, щастлив случай
bad/hard/ill/rough LUCK лош късмет, беда, нещастие
hard LUCK! жалко! язък! hardLUCK story патила, разказани, за да се спечели съчувствие
good LUCK! желая ти успех! на добър час! всичко хубаво! by LUCK случайно
for LUCK за късмет
with LUCK ако имаме късмет
no such LUCK! зажалост не! worse LUCK! толкова по-зле! as LUCK would have it за нещастие, по една щастлива случайност, за щастие
as ill LUCK would have it за нещастие
to be in LUCK късметлия съм, върви ми
my LUCK is in/out имам/нямам късмет, върви ми/не ми върви
to be out of LUCK, to be down on/off one's LUCK не ми върви, нямам късмет
to push/stretch one's LUCK предизвиквам съдбата, рискувам
he has all the LUCK страшно му върви

luckily ['lʌkili]
adv за щастие

lucky ['lʌki]
I. 1. щастлив, късметлия
I was LUCKY enough to имах късмет да
2. добър, сполучлив, успешен
3. носещ щастие
LUCKY day ден, в който ми върви
4. случаен
II. n sl. to cut/make one's LUCKY офейквам

lucky-bag [,lʌki'bæg]
n торба, от която се изтеглят лотарийни предмети

lucky-dip [,lʌki'dip]
n торба, от която се изтеглят лотарийни предмети

lucky-tub [,lʌki'tʌb]
n торба, от която се изтеглят лотарийни предмети

lucrative ['lu:krətiv]
a доходен, рентабилен, изгоден

lucre ['lu:kə]
a книж. печалба, изгода (като мотив), богатства
filthy LUCRE нечестни печалби

lucubrate ['lu:kju:breit]
1. v книж. работя напрегната умствена работа (особ. нощем)
2. пиша трудове

lucubration [,lu:kju:'breiʃn]
1. n книж. напрегната умствена работа, особ. нощна
2. литературна творба (педантично изработена)

Luddite ['lʌdait]
n ист. лудит

ludicrous ['lu:dikrəs]
a смешен, нелеп, абсурден

ludo ['lu:dou]
n вид игра

lues ['lu:i:z]
1. n мед. чума
2. луес, сифилис (и LUES venerea)

luff [lʌf]
n мор. вътрешен ръб на платно

lug v влача

luggage n багаж

lugubrious a печален, мрачен

lukewarm a хладък, прен. равнодушен

lull 1. v приспивам, успокоявам, утихвам (за вятър)
2. n затишие, умълчаване

lullaby n приспивна песен

lumber 1. n дървен материал, вехтории
2. v изпълвам, натрупвам, задръствам, движа се тежко

lumberman n дървосекач

lumber-room n килер

lumberyard n дървен склад

luminary n светило

luminous a светъл, светещ

lump I. 1. n бучка
LUMP sugar n захар на бучки
2. n маса, сбор
LUMP sum n глобална сума
II. 1. v струпвам
LUMP together смесвам, не правя разлика между
2. v ходя тежко, тромаво
to LUMP it преглъщам (примирявам се)

lunacy n лудост

lunar a лунен

lunatic n побъркан

lunation n лунен месец

lunch 1. n обед (лек)
have, take LUNCН обядвам
2. v обядвам (on)

luncheon n официален обед

lung n бял дроб

lunge I. 1. v мушвам
2. n мушване
II. 1. n спорт. напад (при фехтовка), скок
2. v нанасям удар

lurch 1. v накланям
2. n leave in the LURCН изоставям, зарязвам

lure 1. n примамка, съблазън, обаяние
2. v мамя, примамвам
LURE on подмамвам

lurid a смъртнобледен, зловещ, сензационен

lurk v крия се, тая се
LURKing place n свърталище, скривалище

luscious a сочен, много сладък, тучен, буен (за растителност)

lush a сочен, тучен, тлъст

lust 1. n похот
2. v желая страстно (for)

lustre n блясък

lustrous a светъл, сияещ

lusty a як, енергичен

lute n лютня

luxuriant a изобилен, избуял

luxuriate v раста буйно
наслаждавам се, блаженствувам (in, on)

luxurious a разкошен, изобилен

luxury n разкош, лукс
attr луксозен

lyceum n лицей

lye n пепелива вода, луга

lying-in n раждане
LYING-IN hospital n родилен дом

lymph n лимфа
animal LYMPН ваксина

lymphatic a лимфатичен

lynch v ам. линчувам

lynx n рис

lynx-eyed a с остър поглед

lyre n лира

lyric 1. a лиричен
2. n лирично стихотворение

lyrical a лирически

lyricism n лиричност

m [em]
n буквата M

ma [mа:]
n рaзг. съкр. от mamma

ma'am n съкр. от Madam

mac [mæk]
I. разг. mackintosh
II. 1. рaзг. шотландец
2. aм. sl. човек (особ. кaто обръщение)

macabre [mə'ka:br]
a фр. страховит, ужасен

macadam [mə'kædəm]
1. макадам, чакълена настилка (нa път)
2. attr с чакълена настилка

macadamize [mə'kædəmaiz]
v настилам (път) с чакъл

macaque [mə'ka:k]
n зоол. макак (Масаса)

macaroni [,mækə'rouni]
n макарони

macaronic [,mækə'rɔnik]
I. а. лит. макаронически, шеговит, изпъстрен с латинизирани съвременни думи
II. n обик. рl макаронически стихове/език

macaroon [,mækə'ru:n]
n бадемова сладка, ореховка

macaw [mə'kɔ:]
n зоол. ара (Ara)

mace [meis]
I. 1. боздуган
2. жезъл
II. n сушена кора от индийско орехче

macedoine [,mæsei'dwa:n]
1. n фр. желирани плодове/зеленчуци
2. смесица

Macedonian [,mæsi'dounjən]
и македонски

macerate ['mæsəreit]
1. накисвам (се), омекчавам (се)
2. изтерзавам, мъча, изтощавам се, отслабвам много (от постене)

machete [mə'tʃeiti]
n широк юж. -ам. нож, мачете

Machiavellian [,mækiə'veliən]
1. макиавелски
2. хитър, лукав, безскрупулен

machinate ['mækineit]
v правя интриги, интриганствувам, заговорнича

machination [,mæki'neiʃn]
n машинация, интрига

machine [mə'ʃi:n]
I. 1. машина, двигател
2. агрегат, механизъм
3. превозно средство, кола, велосипед, автомобил, самолет
4. автомат (за кафе, цигари и пр.)
5. прен. апарат, машина (държавен, партиен)
6. attr машинен, извършен/изработен от машина, стандартизиран, стереотипен
MACHINE age векът на техниката
II. 1. изработвам с машина, обработвам (метал), обработвам с рязане
2. минавам (нещо) на шевна машина
3. печ. печатам

machine-gun [mə'ʃi:ngʌn]
I. n картечница
II. v (-nn-) обстрелвам с картечница

machine-gunner [mə'ʃi:n,gʌnə]
n картечар

machine-made [mə'ʃi:nmeid]
1. машинен, машинно изработен
2. стандартен, стереотипен

machinery [mə'ʃi:nəri]
1. машинария, машини, съоръжения
2. механизъм
3. (социална/държавна и пр.) организация, организационен апарат
4. лит. механични/свръхествествени средства, водещи до развръзка

machine-shop [mə'ʃi:nʃɔp]
n механична работилница/цех

machine-tool [mə'ʃi:ntu:l]
n тех. металорежеща/металообработваща машина

machine works [mə'ʃi:nwə:ks]
n машиностроителен завод

machinist [mə'ʃi:nist]
1. механик, шлосер механик, квалифициран работник (металик, стругар)
2. машиностроител
3. машинист
4. човек, който шие на машина

mach number ['mæk,nʌmbə]
n ав., физ. числото на Мах

macintosh вж. mackintosh

mack [mæk]
разг. mackintosh

mackerel ['mækrəl]
n зоол. скумрия (Scomber scombrus)

mackerel-sky ['mækrəlskai]
n небе, покрито с перести облаци

mackinaw ['mækinɔ:]
1. дебел (кариран) вълнен плат, палто/одеяло от такъв плат
2. плоскодънна лодка (и MACKINAW boat)

mackintosh ['mækintɔʃ]
1. мушама, импрегниран/непромокаем плат
2. шлифер

mackle ['mækl]
I. n печ. макула, петно
II. v печ. зацапвам, размазвам

macle ['mækl]
1. n минер. кристал близнак
2. тъмно петно в минерал

macrobiotic [,mækrobai'ɔtik]
a продължаващ живота, здравословен, натурален, вегетариански (за храна)

macrocephalic [,mækrosi'fælik]
a с ненормално голяма глава

macrocephalous [,mækro'sefələs]
a с ненормално голяма глава

macrocosm ['mækroukɔzm]
n макрокосмос, вселената

macron ['mækrɔn]
n фон. чертичка, знак за дължина над гласна (-)

macroscopic [,mækro'skɔpik]
и макроскопичен, видим с просто око

macula ['mækjulə]
n (рl-ae) петно (на слънцето, луната, кожaта и пр.), макула

maculate ['mækjuleit]
1. покривам с петна
2. опетнявам

mad [mæd]
I. 1. луд, обезумял (и прен.), умопомрачен, умопобъркан
to go MAD полудявам
stark MAD, raving MAD, as MAD as a hatter/a March hare съвсем луд, луд за връзване
MAD with joy обезумял от радост
2. прен. луд, лудешки, безумен, налудничав, необуздан
like MAD лудо, лудешки, бурно
3. запален, побъркан (about, after, for, on по)
4. бесен (за куче и пр.)
5. разг. ядосан (at, with)
6. развихрен, яростен (за буря и пр.)
7. необуздано весел
II. 1. ам. madden
2. ост. madden
3. the MADding crowd бясната/обезумялата тълпа

madam ['mædəm]
1. мадам, госпожо (обръщение)
2. разг. съдържателка на публичен дом
3. разг. нахакана жена

madame ['mædəm]
n (pl Mesdames)
съкр. Mme фр. мадам, госпожа

madcap ['mædkæp]
I. n лудетина, щурчо
II. a налудничав, щур

madden ['mædn]
1. влудявам, подлудявам (някого)
2. дразня, раздразвам, вбесявам
3. полудявам, загубвам ума си

maddening ['mædniŋ]
a вбесяващ
it's MADDENING! да се пукнеш от яд!

madder ['mædə]
1. бот. брош (Rubia tinctoria)
2. червена боя, добита от корените на броша
3. хим. ализарин (боя)

made I. вж. make
II. 1. направен, изработен, фабрикуван, приготвен, сготвен (от няколко продукти)
MADE to measure/order (направен) по поръчка/мярка
MADE of money разг. много богат, паралия
2. (добре) сложен (за човешка фигура)
slightly MADE дребен
3. сполучил, преуспял
MADE man преуспял човек
he's a MADE man наредил се е (в живота)
to have it MADE sl всичко ми е наред, рабогата ми е сигурна/опечена

Madeira [mə'diərə]
n Мадейра (вино)
MADEIRA cake вид пандишпан

made-up ['meidʌp]
1. измислен, скалъпен
2. гримиран
3. (твърдо) решен

madhouse ['mædhaus]
n лудница (и прен.)

madly a лудо

madman ['mædmən]
n (pl-men) луд човек

madness ['mædnis]
1. лудост, умопомрачение
2. бяс (у животните)
3. разг. бяс, ярост

madonna-lily [mə'dɔnə,lili]
n бяла лилия, крем, бял крин (Lilium candidum)

madrigal ['mædrigəl]
n мадригал

madwoman n побъркана

maecenas ['mi:si:nəs]
n меценат

maelstrom ['meilstrɔm]
n водовъртеж (и прен.)

maenad ['mi:næd]
1. мит. менада, вакханка
2. разярена жена

maestoso [,ma:e'stouzou]
adv муз. маестозо, тържествено

maestro [mа:'estrou]
n ит. маестро

mae west [,mei'west]
n ав. sl. спасителен пояс

maffick ['mæfik]
v манифестирам и шумно ликувам по улиците

Mafia ['mæfiə]
п мафия

Mafioso [,mæfi'ousou]
n (pl-si) ит. член на мафията

mag [mæg]
1. вж. magazine
2. вж. magnesium
3. вж. magneto

magazine [,mægə'zi:n]
1. военен склад, муниционен склад
2. магазин (на пушка, машина)
3. списание
4. кино, фот. касета

magdalen ['mægdalin]
1. разкаяла се проститутка
2. поправителен дом за такива проститутки

mage [meidʒ]
n ост. влъхва, магъосник

magenta [тə'dʒentə]
1. пурпурна анилинова боя
2. пурпурен цвят

maggot ['mægət]
1. личинка (особ. на къщната муха)
2. прищявка, каприз, странна идея

maggoty ['mægəti]
1. пълен с личинки, червясъл
2. капризен

magi вж. magus

magic ['mædʒik]
1. магия, вълшебство, магъосничество
black MAGIC черна магия с помощта на дявола
white MAGIC магия с помощта на божествени сили
2. обаяние, чар
3. attr магически, вълшебен, чародеен

magical ['mædʒikl]
a магически

magician [mə'dʒiʃn]
1. магъосник, вълшебник, чародей, заклинател
2. фокусник, илюзионист

magisterial [,mædʒiistiəriəl]
1. господарски, заповеднически, важен
2. съдийски (за звание), кандидатски (за научна степен)
3. авторитетен

magistracy ['mædʒistrəsi]
1. съдийско звание/сан/длъжност, период на съдийска служба
2. събир. съдийство

magistrate ['mædʒistreit]
1. съдия, магистрат
2. мирови съдия
examining/investigating MAGISTRATE съдия-следовател
3. ам. висше длъжностно лице, държавен ръководител

magma ['mægmə]
n геол. магма

magnanimity [,mægnə'nimiti]
n великодушие, благородство

magnanimous [mæg'næniməs]
a великодушен, възвишен, благороден

magnate ['mægneit]
n магнат

magnesia [mæg'mi:ʃə]
1. магнезиев окис, магнезия
2. фарм. магнезиев карбонат

magnesium [mæg'ni:zjəm]
n хим. магнезий

magnet ['mægnit]
n магнит (и прен.)

magnetic [mæg'netik]
1. магнитен, магнетичен (и прен.)
MAGNETIC needle стрелка (на компас и пр.), указател
2. хипнотизиращ, магнетичен
3. силно привлекателен

magnetics [mæg'netiks]
n pl с гл. в sing физ. магнетизъм

magnetism ['mægnitizəm]
1. магнетизъм (и прен.)
2. магнитни свойства
3. лично обаяние, чар

magnetite ['mægnitait]
n минер. магнетит

magnetize [''mægnitaiz]
1. магнетизирам (се), намагнетизирам
2. обайвам, силно привличам
3. ост. хипнотизирам

magneto [mæg'ni:tou]
n ел. магнето, магнитноелектрическа машина

magneton ['mægnitɔn]
n физ. магнетон

magnificat [mæg'nifikæt]
1. църк. хвалебствен псалм
2. муз. магнификат

magnification [,mægnifi'keiʃn]
1. n увеличение
2. венцехваление

magnificcnce [mæg'nifisns]
n великолепие, величественост, величие

magnificent [mæg'nifisnt]
1. великолепен, величествен
2. разг. разкошен, чудесен

magnifico [mæg'nifikou]
1. n ит. венециански благородник, велможа
2. високопоставен/важен човек

magnifier ['mægnifaiə]
1. увеличително стъкло, лупа
2. човек, склонен да възхвалява/преувеличава

magnify ['mægnifai]
1. увеличавам (образ), усилвам (тон)
MAGNIFYing glass увеличително стъкло, лупа
2. величая, възхвалявам
3. преувеличавам

magniloquence [mæg'nilokwəns]
n велеречие, надутост, високопарност

magniloquent [mæg'nilokwənt]
a велеречив, надут, високопарен

magnitude ['mægnitju:d]
1. големина, величина, стелен, размери
2. важност, значение
3. астр. величина

magnolia [mæg'nouljə]
n бот. магнолия

magnum ['mægnəm]
n голяма винена бутилка за 2,2 л

magpie ['mægpai]
1. сврака (Pica)
2. бърборко
3. Крадец на дребно
4. (попадение във) външен предпоследен кръг на мишена

magus ['meigəs]
n (pl magi) маг
the Magi биол. влъхвите

Magyar ['mægja:]
1. унгарец
2. унгарски език
3. Attr унгарски, маджарски

maharaja [,ma:hə'ra:dʒə]
n инд. махараджа

maharance [,mа:hə'ra:n]
n инд. съпруга на махараджа, махарани

maharani [,mа:hə'ra:ni]
n инд. съпруга на махараджа, махарани

mahatma [mə'ha:tmə]
n инд. махатма, мъдрец, високоуважаван човек

mah-jong [ma:'dʒɔŋ]
n маджонг (китайска хазартна игра)

mah-jongg [ma:'dʒɔŋ]
n маджонг (китайска хазартна игра)

mahogany [mə'hɔgəni]
1. махагон (ово дърво)
2. махагонов цвят
3. attr махагонов
to have one's knees under someone's MAHOGANY радвам се на гостоприемството на някого

mahometan [mə'hɔmitən]
вж. mohammedan

mahout [mə'haut]
n англоинд. водач на слон

maid [meid]
1. ост., поет. мома, девойка, девица
2. домашна прислужница
MAID of all work прислужница за обща работа
the MAID (of Orleans) Жана д'Арк, Орлеанската дева

maiden ['meidn]
1. поет. вж. maid
2. ист. вид гилотина
3. кон, който не е печелил състезание (и MAIDEN horse)
4. attr неомъжена, момински
MAIDEN lady госпожица
MAIDEN name бащино име (на омъжена жена), девствен, неопитен, неизпитан, нов, пръв
MAIDEN attempt/battle/flight/voyage/speech, etc. пръв опит/битка/полет/пътуване/реч и пр.
MAIDEN soldier войник, който не е получил бойно кръщение
MAIDEN fortress непревзета крепост
MAIDEN over крикет серия от топки, при който не са спечелени точки

maiden-hair ['meidnhɛə]
n бот. богородичен косъм (Adiantum capillus-veneris)

maidenhead ['meidnhed]
1. девственост
2. анат. химен

maidenhood ['meidnhud]
1. моминство
2. девственост

maidenly ['meidnli]
1. момински
2. скромен, свенлив
3. нежен

maid-in-waiting [,meidin'weitiŋ]
n придворна дама

maid-of-honour [,meidəv'ɔnə]
1. придворна дама
2. ам. шаферка
3. готв. вид сладкиш

maidservant ['meid,sə:vənt]
n домашна прислужница

maieutic [mei'ju:tik]
a фил. евристичен

mail [meil]
I. 1. ризница, броня
2. зоол. черупка (на костенурка, рак и пр.)
II. v обличам в/покривам с ризница
MAILed fist прен. груба сила, железен юмрук
III. 1. и рl поща, кореспонденция, писма и колети, пратени заедно
2. поща, пощенска служба
3. пощенски влак/кораб/чувал (и MAIL train/boat/bag)
4. Attr пощенски
IV. v пращам по пощата, пускам (писмо)

mailbox ['meilbɔks]
n ам. пощенска кутия

mail carrier ['meil,kæriə]
n ам. пощенски раздавач

mail-cart ['meilka:t]
1. ост. пощенска кола
2. детска количка

mailer ['meilə]
1. n ам. подател
2. машина за адресиране на писма
3. опаковка за пощенска пратка

maillot [mæ'jou]
1. n фр. дамски бански костюм
2. трико (на акробат и пр.)

mailman ['meilmən]
n (pl-men) ам. пощенски раздавач

mail order ['meil,ɔ:də]
n търг. поръчка по пощата

maim [meim]
v осакатявам (и прен.), повреждам

main [mein]
I. 1. главен, основен, най-важен
the MAIN body воен. главните сили
MAIN office търг. седалище, централа, дирекция
2. силен, мощен
by MAIN force със сила, насилствено
II. 1. главна/най-важна част
in the MAIN главно, най-много, общо взето
2. главен водопровод/газопровод/електропровод/кабел, магистрала, колектор
town MAINs градска канализационна/водопроводна мрежа
3. поет. океан, открито море
the Spanish MAIN североизточното крайбрежие на Южна Америка, Карибско море
4. поет. mainland
5. мор. гротмачта
III. 1. хазартна игра със зарове
2. борба между петли

mainland ['meinlænd]
n земя, суша, континент

main line ['meinlain]
1. жп. централна линия
2. ам. магистрала
3. sl. главна вена, венозна инжекция с наркотик
4. MAINLINE v sl. инжектирам наркотик венозно

mainly ['meinli]
adv главно

mainmast ['meinma:st]
вж. main ii

mainsail [meinseil]
n мор. грот

mainspring ['meinspriŋ]
1. главна пружина (на часовник и пр.)
2. главен мотив/подбуда/причина

mainstay ['meinstei]
1. мор. гротщаг
2. прен. устои, опора

main stem ['meinstem]
1. n ам. бот. главно стъбло
2. главна артерия/направление (на път, река)
3. sl. главна улица

mainstream ['meinstri:m]
1. речна система
2. прен. преобладаваща насока (в изкуство, политика, мода и пр.)
3. муз. суинг, вид джаз

maintain [mein'tein]
1. поддържам, издържам, храня
2. поддържам (в добро състояние, изправност)
3. поддържам, отстоявам. защищавам (кауза и пр.)
4. запазвам, продължавам (да имам и пр.) (отношения и пр.)
5. държа (персонал, прислуга)
6. твърдя, заявявам
7. тех. поддържам, обслужвам, експлоатирам
MAINTAINed school държавно училище

maintenance ['meintənəns]
1. поддържане, издържане, издръжка (и юр.)
2. поддържане (в изправност)
3. тех. експлоатация
4. поддържане, подкрепа (на кауза и пр.)
5. юр. поддържане с користна цел на една от страните
6. attr тех. ремонтен
cap of MAINTENANCE церемониална шапка на херцог/крал и пр

maintop ['meintɔp]
n мор. гротмарс

maiolica [mə'jɔliks]
вж. majolica

maisonette [,meizə'net]
1. малка къща
2. дадена под наем част от къща с отделен вход (обик. на два етажа)
3. мезонет

maize [meiz]
1. царевица (Zea mays)
2. жълт цвят

majestic [mə'dʒestik]
a величествен, царствен

majesty ['mædʒəsti]
1. величественост, величие, величавост
2. върховна власт, суверенитет
3. MAJESTY величество (титла)

majolica [mə'dʒɔlikə]
n майолика (вид керамика)

major ['meidʒə]
I. 1. (по-) голям, (по-) важен, главен, значителен, старши
Jones MAJOR уч. големият Джоунс (от двама братя)
2. юр. пълнолетен
3. лог. пръв, главен (за член на силогизъм)
4. муз. мажорен
5. карти мажорен
6. унив. пръв, главен (за специалност)
II. 1. юр. пълнолетен човек
2. воен. майор
3. ам. унив. главен предмет, човек, специализирал по даден предмет
4. лог. главно съждение (в силогизъм)
5. муз. мажорна гама/ключ/интервал
III. v ам. специализирам (се) (in)

major-domo [,meidʒə'doumou]
n (pl-os) мaйopдoм, икoнoм

major-general [,meidʒə'dʒenərəl]
n генерал-майор

majority [mə'dʒɔriti]
1. мнозинство, болшинство
the MAJORITY of people повечето хора
to join the MAJORITY прен. умирам
2. юр. пълнолетие
to attain/obtain one's MAJORITY ставам пълнолетен
3. воен. майорски чин/ранг
4. attr мажоритарен
MAJORITY rule пол. принцип на абсолютно мнозинство (половината плюс един глас)

majuscule ['mædʒəskju:l]
n голяма/главна буква

make [meik]
I. 1. правя, изработвам, произвеждам, построявам, изграждам, фабрикувам, създавам, съчинявам, написвам, съставям (документ)
to MAKE a joke пускам шега, шегувам се
to MAKE one наддавам бримка (при плетене)
2. правя, причинявам, предизвиквам, създавам
3. оправям (и легло), нареждам, приготовлявам, приготвям, стъкмявам
to MAKE a fire паля/клада огън
to MAKE tea/coffee правя/приготвям чай/кафе
4. образувам, формирам, развивам
to MAKE oneself формирам характера си, издигам се сам
to MAKE one's own life сам нареждам/устройвам живота си
5. със същ. или прил. образува фразеологичен гл. със значението на съответното същ. и прил.
to MAKE excuses извинявам се
to MAKE merry веселя се
to MAKE no doubt не се съмнявам
6. правя, равнявам се/възлизам на, съставлявам, съм, представлявам, съставна част съм на
this book MAKEs pleasant reading тази книга се чете с удоволствие/е много приятно четиво
will you MAKE one of the party? ще дойдете ли с нас
7. печеляп спечелвам си (име и пр.), правя (пари, състояние), имам (печалба, загуба), изкарвам (прехраната си)
to MAKE enemies спечелвам си врагове
you will MAKE more of it than I shall ще ти свърши повече работа, откодкото на мен
to MAKE tricks карти правя/печеля взятки
your king won't MAKE until you've drawn trumps попът ти няма да стане, докато не изтеглиш козовете
8. считам, смятам, преценявам (че е)
what time do you MAKE it? колко мислиш, че е часът? колко е часът по твоя часовник? I MAKE the distance ten miles според мен разстоянието е десет мили
9. ставам, оказвам се
he will MAKE a good teacher от него ще стане/излезе добър учител
10. правя (някого някакъв), избирам, назначавам (някого за нещо)
to MAKE someone happy правя някого щастлив, ощастливявам някого
to MAKE someone an earl/a judge правя някого граф/назначавам някого за съдия
to MAKE it understood (that) давам да се разбере (че)
11. карам, накарвам, принуждавам, правя (с inf без to)
I made him go накарах го да отиде, to MAKE the fire burn разпалвам огъня
to MAKE someone laugh разсмивам някого
12. правя (се на), изкарвам (се), представям като
he's not the fool some MAKE him не e толкова глупав, колкото го изкарват
this portrait MAKEs him too old този портрет го прави/изкарва много стар
13. създавам, правя да преуспее, издигам, прославям
this film made him този филм го лансира/издигна/прослави
it will MAKE or break/mar him или ще го прослави, или ще го провали
this made his day това му осигури успеха
14. мор. съзирам, виждам (земя), пристигам в, стигам до
15. изминавам, пропътувам, покривам (километри в час и пр., разстояние)
16. успявам да (хвана/стигна до/влезна в/спя с жена)
to MAKE a train успявам да хвана влак
to MAKE the team успявам да вляза в отбора
to MAKE it успявам да измина известно разстояние, успявам
sl. имам полови сношения (with с)
17. отбелязвам, печеля точки (в игра)
18. понечвам, посягам (да) (и с as if/though to с inf)
he made to reply понечи да отговори
he made as though to strike me посегна да ме удари
19. ел. включвам
20. бъркам, разбърквам (карти)
-can you come at six? -MAKE it half past six-можеш ли да дойдеш в шест часа? -нека да е шест и половина
to MAKE a good dinner нахранвам се добре
to MAKE a day/a week, etc. of it прекарвам цял ден/цялата седмица някъде (в някакво занимание)
to MAKE do with минавам/задоволявам се с
he's as honest/clever as they MAKE them ('em) той e извънредно честен/страшно умен
II. 1. модел, фасон
2. търг. марка, направа, производство, фабрикация
our own MAKE собствено производство
3. телосложение
man of slight MAKE дребен човек
4. прен. характер, нрав
5. добив, произвоство
6. ел. включване, съединяване
to be on the MAKE sl. гледам да се издигна/да забогатея по безскрупулен начин, правя кариера, търся си партнъор (за секс)

make-belief ['meikbi,li:f]
вж. make-believe

make-believe ['meikbi,li:v]
1. преструване
2. измислица
3. игра на ужким
4. attr на шега, на ужким, мним

make-do ['meikdu:]
вж. makeshift

maker ['meikə]
1. производител, фабрикант, конструктор (на машина)
2. творец, създател

makeshift ['meikʃift]
1. заместител, временно/импровизирано средство
2. attr временен, импровизиран

make-up ['meikʌp]
1. грим и костюми на актъор, козметични средства (и театр.)
MAKE-UP man гримъор
2. строеж, конструкция
3. състав, съставяне
4. природа, характер, нрав
5. печ. връзване (на набор) в страници
6. ам. поправителен излит (и MAKE-UP exam)
7. шег. измислица, измислена история

make-weight ['meikweit]
1. добавка (за допълване на тегло)
2. човек, който допълва даден брой
3. прен. бройка, дребен/маловажен факт, добавен, за да засили кауза и пр.
as a MAKE-WEIGHT за да допълни теглото, разг. за калабалък/бройка

making ['meikiŋ]
1. създаване, сътворение, строеж, построяване, приготвяне, направа, производство, фабрикуване, ушиване, шев (на дрехи), съчиняване (на стихотворение)
the blouse was of her own MAKING тя сама си уши тази блуза
to be the MAKING of осигурявам успеха/благоприятното развитие на
2. развой, развитие
in the MAKING в процес на създаване/развитие, зараждащ се
3. pl качества, заложби, данни
4. pl печалби
5. ам. pl материали (зи изработване на нещо)
6. изделие, продукция

malacca cane [mə'lækə'kein]
n бастун от палмово дърво

malachite ['mæləkait]
n минер. малахит

maladjusted [,mælə'dʒʌstid]
и неприспособен (to)

maladjustment [,mælə'dgʌstmənt]
n неприспособеност, неприспособяване

maladministration ['mæləd,mini'steiʃn]
n лошо управление

maladroit [,mælə'drɔit]
1. тромав, несръчен
2. нетактичен

malady ['mælədi]
n болест, страдание

malaga ['mæləgə]
n малага (вино)

malagassy [,mælə'gæsi]
I. n мадагаскарски
II. 1. малгашки език
2. мадагаскарец

Malagasy 1. a мадагаскарски, малгашки
2. n мадагаскарец, мадагаскарка, малгаш, малгашка

malaise [mæ'leiz]
1. n фр. (физическо) неразположение
2. безпокойство, неспокойствие

malamute ['mæləmju:t]
n порода ескимоско куче

malapert ['mæləpə:t]
I. ост. a нахален, дързък
II. n нахалник

malapropism ['mæləprɔpizm]
n смешна/неуместна употреба на дума

malapropos [,mæl'æprəpou]
1. a неподходящ, неуместен
2. n неподходяща/неуместна забележка/постъпка
3. adv неуместно, не на място

malaria [mə'lɛəriə]
1. мед. малария
2. ост. миазми (в блатиста местност)

malarial [mə'lɛəriə]
a мед. маларичен

malaria-ridden a алариен (за област)

malarious [mə'lɛəriəs]
a мед. маларичен

malarkey [mə'la:ki]
n sl. глупости

malarky [mə'la:ki]
n sl. глупости

Malay [mə'lei]
I. a малайски
II. 1. малаец
2. малайски език

Malayan [mə'leiən]
вж. malay i

malcontent ['mælkən,tent]
I. a недоволен, бунтовнически
II. 1. недоволник, бунтар
2. недоволство, брожение

male [meil]
I. 1. мъжки, от мъжки пол
MALE heir наследник
2. мъжки. мъжествен, силен
3. тех. който влиза в друг детайл
II. n мъж, животно от мъжки пол, самец

malediction [,mæli'dikʃn]
n проклятие, проклинане

malefactor ['mælifæktə]
n злосторник, престъпник

malefic [mə'lefik]
a (зло) вреден, злотворен, лош (особ. за магия)

maleficent [mə'lefisnt]
1. вреден, пакостен (to), злобен, злосторен
2. престъпен, лош

malemute вж. malamute

malevolence [mə'levələns]
n злоба, злост, неприязън, зла воля

malevolent [mə'levələnt]
a злобен, неприязнен, зле настроен, отмъстителен

malfeasance [mæl'fi:zns]
n юр. злоупотреба, престъпление (особ. на служебно лице)

malformation [,mælfɔ:'meiʃn]
n деформация, уродливост

malformed [,mæl'fɔ:md]
a деформиран, уродлив

malfunction [,mæl'fʌŋkʃn]
n неизправност, ненормална работа на механизъм

malic ['meilik]
a хим. ябълчен

malice ['mælis]
1. злоба, зла воля, злост, злонамереност
to bear someone MALICE, to bear MALICE to/towards someone имам/храня лоши чувства към някого
2. юр. умисъл
with/of/through MALICE prepense, with MALICE aforethought с умисъл, злонамерено

malicious [məliʃəs]
a злобен, зложелателен, злонамерен, зле настроен

malign [mə'lain]
I. 1. лош, зъл, злостен
2. зловреден, пагубен
3. мед. malignant
II. v злепоставям, клеветя, злословя

malignancy [mə'lignənsi]
1. злоба
2. зловредност, пагубност
3. мед. злокачественост

malignant [mə'lignənt]
1. злобен, злостен, зле настроен, зъл, лош
2. зловреден
3. мед. злокачествен

malignity [mə'ligniti]
1. malevolence, malignancy
2. злостна проява/забележка

malinger [mə'liŋgə]
v симулирам, преструвам се на болен

malingerer [mə'liŋgərə]
n симулант, мним болен

mall [mɔ:l]
1. алея
the М. алея в парка Сейнт Джеймс в Лондон
2. ам. алея за пешеходци на булевард
3. ам. търговски център, затворен за автомобили
4. ист. (голям дървен чук за) играта pall mall

mallard ['mæləd]
n зоол. зеленоглава патица (Anas platyrhynchos)

malleability [,mæliə'biliti]
1. ковкост
2. отстъпчивост, податливост

malleable ['mæliəbl]
1. ковък
2. отстъпчив, мек, податлив

mallemuck ['mælimʌk]
n зоол. буревестник (Fulmarus glacialis)

mallet ['mælit]
1. дървен чук (и зa крокет)
2. пръчка за поло

mallow ['mælou]
n бот. слез (Malva sylvestris)

malm [ma:m]
1. геол. малм, (сиво) бял варовик
2. стр. смес от глина и варовик за правене на тухли

malmsey ['ma:mzi]
n малвазия (кино)

malnutrition [,mælnju:'triʃn]
n недохранване

malodorous [mæl'oudərəs]
a зловонен

malpractice [,mæl'præktis]
1. нарушение (нa зaконa)
2. лекарска/професионална небрежност
3. злоупотреба със служебно положение

malt [mɔ:lt]
I. n малц, слад
MALT liquor бира
II. v правя/ставам на малц

Maltese [,mɔ:l'ti:z]
I. a малтийски
II. 1. малтиец
2. малтийски език

malt-house ['mɔ:lthaus]
n пивоварна

maltose ['mɔ:ltous]
n хим. малтоза

maltreat [,mæl'tri:t]
v отнасям се зле към, малтретирам

maltreatment [,mæl'tri:tmənt]
n грубо отнасяне. малтретиране

maltster ['mɔ:ltstə]
n производител на малц

malversation [,mælvə:'seiʃn]
n злоупотреба със служебно положение/пари

mam [mæm]
1. n рaзг. мама
2. госпожа, мадам

mama вж. mamma

mamba ['mæmbə]
n вид отровна африканска змия (Dendroaspis)

mambo ['mæmbou]
n танц, подобен на румба

mamilla [mə'milə]
n (pl-ae) анат. зърно (на гърда), цицка

mamma [mə'ma:]
I. n мама
II. n (pl-ae) млечна жлеза, гърда

mammal ['mæml]
n зоол. бозайник, млекопитаещо

mammilla вж. mamilla

Mammon ['mæmən]
1. мит. MAMMON Мамон, древносирийски бог на парите
2. мамон, богатство, алчност, корист, сребролюбие

mammoth ['æməθ]
1. пилеонт. мамонт, мамут
2. аttr гигантски, огромен

mammy ['mæmi]
1. мама
2. aм. дойка негърка, стара слугиня негърка

man [mæn]
I. 1. човек, мъж
pl хора
family MAN семеен човек
one's MAN of business личен агент, представител, личен адвокат
MAN of God свят човек, духовно лице
MAN of law правник, юрист
MAN of the day герой на деня
city MAN лондонски търговец/финансист
MAN about town светски човек
no MAN никой
red MAN индианец, червенокож
to a MAN (всички) до един, до последния човек
2. човечество, човешки род
3. човек, кой да е, всеки
a MAN has the right to speak човек/всеки има право да говори
4. мъж, мъжествен/смел човек
to be a/to play the MAN проявавам смелост, държа се като мъж/мъжки
to be MAN enough to имам куража да
5. слуга, прислужник, воен. ординарец
6. съпруг, мъж
7. обик. рl работници, служещи
8. воен., мор. рl войници, редници, моряци
9. ист. васал
10. сп. играч
11. шахм. фигура
12. човече, драги, приятелю (при обръщение)
MAN! бе човек! my good MAN приятелю (снизходително)
13. attr мъжки
MAN cook готвач
MAN and boy от дете, от детинството си
MAN to MAN откровен (о)
I'm your MAN! дадено! съгласен съм! на твое разположение съм! he's just the MAN for me тъкмо такъв човек ми трябва
good MAN! браво! to be one's own MAN господар съм на себе си, независим съм, имам свобода на действие, с ума си съм
II. 1. попълвам състава/екипажа на, набирам работна ръка за, поставям хора при, заемам мястото си/заставам при
2. насърчавам, окуражавам
to MAN oneself давам си кураж, събирам смелост

mana ['ma:nə]
1. свръхестествено излъчване
2. авторитет, морално влияние, престиж

manacle ['mænəkl]
I. 1. обик. pl окови, белезници
2. пречка, спънка
II. v слагам окови/белезници на

manage ['mænidʒ]
1. ръководя, управлявам, водя, въртя (търговия, домакинство)
2. гледам, надзиравам, държа под контрол (деца и пр.), укротявам, обуздавам (животни)
he's a difficult person to MANAGE той ни се води, ни се кара
3. боравя/работя/манипулирам с (инструмент, сечиво)
4. справям се (with с), успявам, съумявам, смогвам, оправям се
to MANAGE well добре се справям (с работата си)
if l can't borrow the money, l shall have to MANAGE without ако не мога да взема на заем парите, ще трябва да се справя и без тях
a hundred pounds is the most l can MANAGE повече от сто лири не мога да дам
she MANAGE d a smile тя успя да се усмихне
5. отнасям се тактично с, въртя (някого)
6. използувам икономично
7. разг. изяждам
can you MANAGE another piece of cake? можеш ли да изядеш още едно парче кейк?

manageability [,mænidʒə'biliti]
n пoдaтливocт, пocлушaниe

manageable ['mænidʒəbl]
a податлив, укротим, послушен, сговорчив, лесно управляем

management ['mænidʒmənt]
1. ръководство, управление, управляване, дирекция, управа
2. манипулиране
3. справяне (с работа)
4. грижливо/умело/тактично отнасяне (с хора), такт

manager ['mænidʒə]
1. управител, директор, началник, ръководител, надзирател, уредник, администратор
2. домакиня
my wife is an excellent MANAGER жена ми отлично се справя с домакинството

manageress [,mænidʒə'res]
ж. р. от manager

managerial [,mæni'dʒərial]
a от/на ръководството, управителен, ръководен, директорски, управителски

managing ['mænidʒiŋ]
1. ръководещ, завеждащ
MANAGING director административен директор
MANAGING editor уредник на списание и пр
2. който обича да се налага, властен

manana [mə'njа:nə]
I. n исп. неопределено бъдеще
II. adv исп. утре, някой ден

man-at-arms [mænət'a:mz]
n (pl men-at-arms) ист. войник, боец

manatee [,mænə'ti:]
n морска крава (вид тюлен) (Trichechus)

manciple ['mænsipl]
n иконом, домакин, закупчик (на колеж и пр.)

Mancunian 1. a манчестърски
2. n жител на Манчестър

mandarin ['mændərin]
I. 1. ист. (китайски) мандарин
2. книжовен китайски език
3. прен. мандарин, бюрократ, надута/важна/реакционна авторитетна личност
4. attr надут, бомбастичен, педантичен (за език, държане)
II. n бот. мандарина (и MANDARIN orange) (Citrus nobilis var. deliciosa)

mandarin duck ['mændərindʌk]
n пъстра китайска патица (Aix galericulata)

mandatary ['mændətəri]
n пълномощник, довереник, мандатъор

mandate ['mændeit]
I. 1. нареждане, заповед, указ
2. пол., юр. мандат
3. територия под мандат
II. v поставям под мандат

mandatory ['mændətəri]
I. 1. мандатен
2. задължителен
II. n mandatary

man-day ['mændei]
n човекоден

mandible ['mændibl]
1. анат., зоол. долна челюст, мандибула
2. зоол. долна/горна част на човка

mandoline ['mændəlin]
n мандолина

mandragora [mæn'drægərə]
n бот. мандрагора (Mandragora officinarum)

mandrake ['mændreik]
вж. mandragora

mandrel ['mændrəl]
1. тех. дорник, пробой, шпиндел
2. мин. кирка, копач

mandril ['mændrəl]
вж. mandrel

mandrill ['mændril]
n зоол. мандрил (маймуна) (Mandrillus sphinx)

mane [mein]
1. грива
2. дълга буйна коса

man-eater ['mæn,i:tə]
1. канибал, човекоядец
2. животно стръвник (особ. тигър, лъв, акула)

manege [mæ'neiʒ]
1. n фр. трениране/гледане на кон
2. упражнения за трениране на кон, движения на трениран кон
3. манеж, училище за езда

manes ['ma:neiz]
n рl лат. рел. мани, души на умрелите (прадеди)

maneuver ам. manoeuvre

manful ['mænful]
a мъжествен, смел, решителен

manganese ['mæŋgəni:z]
n хим. манган

mange [meindʒ]
n вет. краста

mangel [mæŋgl]
n кръмно цвекло (Beta vulgaris var. cicla)

mangel-wurzel ['mæŋgl,wə:zl]
вж. mangel

manger ['meindʒə]
n ясли

mangle [mængl]
I. n преса за изцеждане/гладене на пране
II. v прекарвам (пране) през преса
III. 1. разкъсвам, обезобразявам, осакатявам, смазвам от бой
2. прен. развалям, обезобразявам, изопачавам (с груби грешки)

mango ['mæŋgou]
n бот. манго (Mangifera indica)

mangold ['mæŋgld]
вж. mangel-wurzel

mangold-wurzel ['mæŋgld,wə:zl]
вж. mangel-wurzel

mangosteen ['mæŋgəsti:n]
1. вид тропическо дърво (Garcinia mangostana)
2. плодът на това дърво

mangrove ['mængrouv]
n ризофора, мангрово дърво (Rhizophora mangle)

mangy ['meindʒi]
1. крастав
2. мизерен, мръсен, бедняшки
3. долен, низък, жалък

manhandle ['mæn,hændl]
1. придвижвам/помествам с ръце
2. отнасям се грубо с, малтретирам

Manhattan [mæn'hætn]
n вид коктейл

man-hole ['mænhoul]
n тех. люк, гърло, гърловина, наблюдателен отвор

manhood ['mænhud]
1. възмъжалост, зрелост, пълнолетие
2. мъжественост, мъжество
3. мъжете, мъжкото население
MANHOOD suffrage избирателно право само за пълнолетни мъже

man-hour ['mænauə]
n човекочас

manhunt ['mænhʌnt]
n преследване, полицейска хайка

mania ['meinjə]
n мания

maniac ['meiniæk]
1. a луд, маниашки
2. n маниак
tobacco MANIAC страстен пушач

maniacal [mə'naiəkl]
a маниакален, безумен

manichaeanism [,mæni'ki:ənizm]
вж. manichaeism

manichaeism [,mæni'ki:izm]
n ист. манихейство

manicheanism [,mæni'ki:ənizm]
вж. manicheism

manicheism [,mæni'ki:izm]
вж. manichaeism

manicure ['mæni,kjuə]
I. n маникюр
II. v правя маникюр

manifest ['mænifest]
I. a явен, ясен, очевиден
II. 1. проявявам, показвам, разкривам
2. доказвам
3. обнародвам, заявявам открито
4. refl проявявам се (за болест), появявам се (за дух и пр.)
5. търг. декларирам, вписвам в митническа декларация
III. 1. манифест
2. митническа декларация на кораб и пр

manifestation [,mænife'steiʃn]
1. проява, проявяване
2. обявяване, обнародване
3. израз, изява
4. манифестация (шествие)
5. (поява на) дух (при спиритически сеанс)

manifestly ['mænifestli]
adv явно, очевидно

manifesto [,mæni'festou]
n манифест

manifold ['mænifould]
I. 1. разнороден, разновиден, разнообразен
2. многократен, многоброен
II. 1. копие (на документ и пр.)
MANIFOLD paper циклостилна хартия
2. тех. колектор, тръбопровод с разклонения и отвори
III. v размножавам (документи и пр.)

manifolder ['mæni,fouldə]
n копирен апарат, циклостил

manikin ['mænikin]
1. джудже, човече
2. анатомичен модел на човешко тяло
3. изк. манекен

Manila [mə'nilə]
1. манилска пура
2. бот. манила (Musa textilis) (и MANILA hemp)
3. кафява опаковъчна хартия (и MANILA paper)

manilla [mə'nilə]
n пръстен/гривна за украса/размяна (вместо пари) у африкански племена

manioc ['mæniɔk]
n бот. маниока (Manihot)

maniple ['mænipl]
1. ист. рим. манипула
2. църк. манипул

manipulate [mə'nipjuleit]
1. манипулирам с
2. прен. ловко подвеждам, фалшифицирам, подправям, изопачавам

manipulation [mə,nipju'leiʃn]
1. манипулиране, манипулация (и прен.), управляване (на машина)
2. машинация, подправяне, изопачаване

manipulator [mə'nipjuleitə]
1. манипулатор (и прен.)
2. машинист
3. рад. ръчен ключ

manitou ['mænitu:]
n индиан. дух, (предмет със) свръхестествена природна сила

mankind [mæn'kaind]
1. човечеството, човешкият род
2. мъжете, мъжкият пол

manlike ['mænlaik]
1. типичен за мъж, с вида/качествата на мъж, като мъж
2. с мъжки вид/характер (за жена)
3. човекоподобен (за животно)

manliness n мъжественост

manly ['mænli]
1. мъжествен, смел, решителен
2. смъжки нрав (за жена)

man-made ['mænmeid]
a направен/сътворен/произведен от човека, изкуствен
MAN-MADE fibres синтетични влакна

manna ['mænə]
1. библ. манна небесна
2. прен. духовна храна
3. неочаквана, навременна помощ/късмет/радост
4. леко разслабително средство

mannequin ['mænikin]
n манекен

manner ['mænə]
1. начин
in/after this MANNER по този начин
in a MANNER (of speaking) тъй да се каже, в известен смисъл
до известна степен, after a MANNER как да e, донякъде, гope-долу
in o/s own MANNER по своему
2. държане, маниер
pl (добри) обноски/маниери
to have no MANNERs липсва ми възпитание, невъзпитан съм
it's bad MANNER s to невъзпитано/неучтиво e да
good MANNERs добро държане, благоприличие, учтивост
3. изк. форма, стил, маниер, маниерност
the MANNER and the matter формата и съдържанието
after the MANNER of в стила на
4. навик, обичай
pl обичай, бит, нрави
he does it as if to theMANNER born иде му съвсем естествено
comedy of MANNERs салонна комедия (XVII-XVIII в.)
5. ост. вид, род
all MANNER of всякакви
по MANNER of никакъв
by no MANNER of means в никакъв случай
what MANNER of man is this? що за човек е този?

mannered ['mænəd]
1. с обноски
well-MANNERED учтив, възпитан
2. превзет, афектиран, маниерен (за crnuл)

mannerism ['mænərizm]
n маниерност, превзетост

mannerless ['mænəlis]
a невъзпитан, неучтив

mannerly ['mænəli]
a възпитан, учтив

mannish a като мъж, с мъжки нрав, неженствена

manoeuvre [mə'nu:və]
I. 1. воен. pl маневри
2. прен. маневра, ловко действие, хитър ход
рl интриги
II. 1. воен. придвижвам (войски) при маневри, маневрирам
2. прен. маневрирам, лавирам, постигам с ловкост/хитрост
с хитрост вкарвам (into в) /изкарвам (out of от)
to MANOEUVRE someone into a corner притискам някого до стената (и прен.)

man-of-war [,mænəv'wɔ:]
n (pl men-of-war) боен кораб

manometer n манометър

manor ['mænə]
1. ист. (феодално) имение
2. имение с господарска къща

manor-house ['mænəhaus]
n господарска къща в имение

manorial [mə'nɔ:riəl]
1. свързан с имение
2. господарски

man-o'-war n боен кораб

manpower ['mæn,pauə]
1. човешка сила
2. pаботна ръка, персонал
3. военна сила, войски

mansard ['mænsa:d]
n арх. мансарда

manservant ['mæn,sə:vənt]
n (pl menservants) слуга, прислужник

mansion [mænʃn]
1. голямо представително жилище
2. pl жилищен блок
the Mansion Нouse дом на лондонския кмет

mansion-house ['mænʃnhaus]
1. жилище на едър земевладелец
2. MANSION-HOUSE -Н. резиденция на кмета на Лондон

man-size ['mænsaiz]
1. (като) за мъж, мъжки
2. голям

man-sized ['mænsaizd]
вж. man-size

manslaughter ['mæn,slɔ:tə]
n юр. непредумишлено убийство

mantel [mæntl]
1. вж. mantelpiece
2. mantelshelf

mantelpiece ['mæntlpi:s]
n рамка на/полица над камина

mantelshelf ['mæntlʃelf]
n полица над камина

mantic ['mæntik]
a пророчески, гадателски

mantilla [mæn'tilə]
1. мантила
2. къса пелерина

mantis ['mæntis]
n зоол. богомолка

mantle [mæntl]
I. 1. мантия, плащ, наметало, пелерина
2. прен. покривка, покров
3. мрежа, чорапче (на газова лампа)
4. зоол. мантия
5. тех. кожух, риза, покривка, обвивка, облицовка
6. геол. мантия
II. 1. намятам/покривам с наметало, обвивам, покривам, закривам
2. нахлувам в лицето (за кръв), изчервявам се (за лице), обагрям (за зората), багря се
the dawn MANTLEs in the sky зората обагря небето

man-trap ['mæntræp]
n капан за хващане на бракониери и пр

manual ['mænjuəl]
I. a ръчен
MANUAL alphabet азбука за глухонеми
MANUAL exercise воен. обучение с оръжие
MANUAL labour/work физически труд
MANUAL training уч. ръчен труд
II. 1. наръчник, учебник
2. воен. обучение с оръжие
3. муз. мануал (на орган)

manufactory [,mænju'fæktəri]
n работилница, фабрика

manufacture [,mænju'fæktʃə]
I. 1. произвеждане, производство, фабрикация, изработка
направа (of) home/foreign MANUFACTURE местна/чуждестранна изработка/производство
2. промишленост
3. фабрикат, изделие
II. 1. фабрикувам, произвеждам, изработвам
2. прен. (из) фабрикувам, измислям, скалъпвам

manufacturer [,mænju'fæktʃərə]
n фабрикант

manure [mə'njuə]
I. n тор
II. v торя, наторявам

manuscript ['mænjuskript]
1. a ръкописен
2. n ръкопис

Manx [mæŋks]
I. a от о. Ман
MANX cat порода котка без опашка
II. 1. езикът на обитателите на о. Ман
2. pl the MANX обитателите на о. Ман

many ['meni]
I. a (more, most) много (при броими cъщ.), многоброен
MANY a man много хора
MANY a time много пъти
six mistakes in as MANY lines шест грешки в шест реда
as MANY as six years цели шест години
as MANY again още толкова
a card too MANY една карта в повече
MANY's the time I've seen you do it колко пъти съм те виждал да правиш това
a great MANY много
a good MANY доста
the boys climb like so MANY monkeys момчетата се катерят също като маймуни
in so MANY words недвусмислено
II. n много хора, множество
the MANY повечето хора

many-headed [,meni'hedid]
a многоглав
MANY-HEADED beast/monster народът, тълпата

many-sided [,meni'saidid]
1. многостранен
2. прен. разностранен

many-stage a многостепенен

map [mæp]
I. 1. карта (географска и пр.), план (на град)
2. sl. лице, мутра, сурат
off the MAP маловажен, несъществен, остарял, разг. много отдалечен, затънтен
to wipe off the MAP разг. омаловажавам, унищожавам
on the MAP важен, съществен, злободневен, актуален
not on the MAP невъзможен, малко вероятен
to put on the MAP разг. правя широко известен, популяризирам, поставям в центъра на вниманието
II. 1. правя карта, нанасям на карта
2. to MAP out планирам, организирам, съставям план на, начертавам, разпределям (времето си)

maple [meipl]
1. n бот. явор (Acer pseudoplatanus)
2. клен (Acer campestre)

maple-sugar [,meipl'ʃugə]
n ам. кленова захар/сироп

maple-syrup [,meipl'sirəp]
вж. maple-sugar

maquis ['mæki:]
1. n фр. маки (френски партизански отряди през Втората световна война)
2. френски партизани

mar [ma:]
v (-rr-) развалям, обезобразявам, помрачавам

marabou ['mærəbu:]
1. зоол. марабу (Leptoptilus crumeniferus)
2. пух/пера от марабу

marabout ['mærəbu:t]
1. марабут (мюсюлмански отшелник)
2. малка джамия

marasmus [mə'ræzməs]
n мед. крайно изтощение, обща атрофия

marathon ['mærəθɔn]
1. маратонско бягане (и MARATHON race)
2. маратон, състезание на издръжливост

maraud [mə'rɔ:d]
v мародерствувам, ограбвам, отдавам се на грабеж (on, upon), подлагам на грабеж

marauder [mə'rɔ:də]
a мародер

marble [ma:bl]
I. 1. мрамор
2. pl мрамор, колекция от мраморни статуи, скулптурна група от мрамор
3. топче за игра
4. attr мраморен, бял като мрамор, с жилки на мрамор, прен. твърд, корав, безчувствен
MARBLE breast кораво сърце
II. v боядисвам, шаря (дърво и пр.) като мрамор

marble-cake ['ma:blkeik]
n кейк с какао/шоколад

marble-cutter ['ma:bl,kʌtə]
n каменоделец, който обработва мрамор

marbled [ma:bld]
1. (боядисан/нашарен/прошарен) като мрамор, украсен с мрамор
2. шарен, прошарен (за сланина, месо и пр.)

marbly ['ma:bli]
a подобен на мрамор

marc [ma:k]
1. джибри
MARC brandy джиброва ракия
2. ленено кюспе (за тор)

marcasite ['ma:kəsait]
n минер. марказит

marcel [ma:'sel]
I. n къдрене на маша
II. v (-ll-) къдря на маша
to have one's hair MARCELled/MARCEL-waved къдря се/къдрят ме на маша

marcel wave [ma:'selweiv]
вж. marcel

march [ma:tʃ]
I. n март
II. 1. ист. обик. pl граница, предел, особ. погранична област между Англия и Шотландия/Уелс
2. погранична спорна облаcт, покрайнини
III. v гранича с, намирам се до (за страни, имения и пр.) (често с with)
IV. 1. воен. маршируване, поход
on the MARCH в поход, на път, в настъпление
2. ход, поход, марш
MARCH past военен парад, церемониален марш
3. преход (разстояние)
forced MARCH дълъг преход, воен. форсиран поход/преход
to steal a MARCH on изпреварвам
4. прен. ход, течение (на времето, събития), напредък, прогрес, постижения, развитие
5. муз. марш
dead/funeral MARCH погребален марш
V. 1. марширувам
2. ходя, крача, напредвам
запътвам се (to, towards)
3. предвижвам (войски), заповядвам на (войски) да маршируват
4. изминавам (разстояние)
5. прен. напредвам, прогресирам (за събития, начинание)
6. вървя, напредвам (за време)
march along напредвам
march away отивам си, тръгвам, потеглям, оттеглям се, заповядвам на/карам (някого) да тръгне, насила отвеждам (някого някъде)
she MARCHed the children away to bed тя заповяда на децата да си легнат
march by минавам в церемониален марш, дефилирам
march forth потеглям, настъпвам
march in/into влизам (в)
march off march away
march on продължавам да напредвам/марширувам, потеглям напред, воен. започвам парада
march past march by

marchioness ['ma:ʃənis]
ж. р. от marquis

marchpane ['ma:tʃpein]
n ост. марципан

marconi [ma:'kouni]
v предавам (съобщение) по телеграфа

marconigram [ma:'kounigræm]
n радиограма, радиотелегpама

mardigras [,ma:di:'gra:]
ShroveTuesday (вж. Shrove)

mare [mɛə]
I. n кобила, магарица
the grey MARE is the better horse прен. в тоя дом кокошка пее
II. n (pl maria) астр. големи тъмни площи на Луната и Марс

mare's nest ['mɛəznest]
n празна работа, къорфишек

mare's tail ['mɛəzteil]
1. бот. вид блатно растение (Hippuris vulgaris)
2. метеоp. pl вид перест облак

margarine [,ma:dʒə'ri:n]
n маргарин

marge [ma:dʒ]
I. n поет. ръб, край
II. рaзг. margarine

margin ['ma:dʒin]
I. 1. ръб, край, предел
бряг (на река, eзеро, басейн и пр.)
2. поле, марж (на страница)
3. малък запас/излишък/резерва (от време, пари)
4. разлика
to win by a narrow MARGIN печеля с малка разлика
5. допустима граница
safety MARGIN граница на безопасност
6. свобода (на действие), простор
wide MARGIN (твърде) голяма свобода
7. борc. маржа, възможност (и), минимална печалба
MARGIN of profit възможности за печалба
to allow someone some MARGIN давам някому известна свобода на действие
II. 1. записвам/отбелязвам на полето
2. оставям поле (на страница)
3. образувам ръб/край
river MARGIN ed with grass река с тревисти брегове
4. борc. депонирам маржа

marginal ['ma:dʒinl]
1. страничен, написан на полето, маргинален
2. краен, който е на ръба, пределен
3. труден за обработване, недоходен (за земя)
4. недостатъчен, оскъден (за съществувание и пр.), твърде малък (за мнозинство, печалба, способности и пр.), периферен
MARGINAL subsistence крайно бедно съществувание

marginalia [,ma:dʒi'neiljə]
n лат. pl забележки на поле на книга, маргинали (и печ.)

margrave ['ma:greiv]
n ист. маркграф

margravine [,ma:grə'vi:n]
n съпруга на маркграф

marguerite [,ma:gə'ri:t]
1. n фр. бот. маргаритка (Chrysanthemum leucanthemum)
2. паричка (Bellis perennis)

marigold ['mærigould]
1. n бот. невен (Calendula officinalis)
2. була (Tagetes patula)

marihuana [,mæri'hwa:nə]
n марихуана

marijuana [,mæri'jwa:nə]
вж. marihuana

marimba [mə'rimbə]
n муз. маримба, вид ксилофон

marina [mə'ri:nə]
n мор. яхт-клуб

marinade [,mæri'neid]
I. n марината
II. v мариновам

marine [mə'ri:n]
I. 1. морски
MARINE life морска флора и фауна
MARINE painter (художник) маринист
2. морски, корабен, корабоплавателен
3. военноморски, служещ на военен кораб (за войник), от морската пе хота
II. 1. флота (търговска и военна)
2. морски пехотинец
3. морски пейзаж

mariner ['mærinə]
n моряк
master MARINER капитан на търговски кораб

mariolatry [,mæri'ɔlətri]
n неодобр. култ към Богородицата

marionette [,mæriə'net]
n марионетка

marital ['mæritl]
1. на съпруг, съпружески
2. брачен

maritime ['mæritaim]
1. морски (за право, осигуровка), свързан с мореплаване
2. морски, крайбрежен, крайморски

marjoram ['ma:dʒərəm]
n бот. риган (Origanum vulgare)

mark [ma:k]
I. 1. петно (и по животно), белег (и от рана), отпечатък (и прен.)
2. (отличителен) знак/белег, признак, кръст (вместо подпис)
3. печат, щемпел, търговска марка
4. цел, прицел, мишена, висота
beside/wide of the MARK далеч от целта, прен. далеч от истината, на крив път, погрешно, неуместно
to hit/miss the MARK улучвам/не улучвам, постигам/не постигам целта си
to make the MARK прен. преуспявам, прославям се
to be up to the MARK на нужната висота съм, подходящ съм за дадена работа, бива ме, здрав/добре съм (за човек)
below the MARK долнока чествен, зле със здравето, не на нужната висота
I'm not/I don't feel up to the MARK не съм добре, не ме бива
to be/come up to the MARK отговарям на очаква нията/изискванията, на висота съм (за предмет)
to keep someone up to the MARK карам някого да се държи/да работи, както трябва
5. именитост, известност, слава, значение, въздействие, влияние
man of MARK именит/знаменит/изтъкнат човек
of great/little MARK от го лямо/малко значение
to make one's MARK as проявявам се/издигам се/налагам се като
6. уч. бележка, оценка, бал
7. граница, предел, ниво
8. ист. покрайнини
гранична облаcт
9. сп. стартова линия
off the MARK стартирал
on the MARK на старт
get on your MARKs! заемете местата си! готови за старт! easy/soft MARK жертва, доверчив/лековерен човек, будала
God save the MARK прощавайте за израза, да ме прости господ
to be (quick) off the MARK разг. умело използувам случая/възможността
II. 1. бележа, поставям (отличителен) знак на, отбелязвам, записвам, маркирам (стоки и пр.)
MARKed with spots на петна
2. уч. поставям бележка/оценка, преглеждам (писмени работи)
3. записвам резултати/точки (в игра)
4. взимам под внимание, взимам си бележка, обръщам внимание на
MARK me/you/my words! помни ми думите
5. характеризирам, отличавам, бележа, посочвам, показвам, засвидетелствувам
to MARK an era бележа епоха
6. определям, набе лязвам
MARKed for greatness/success предопределен за слава/успех
to MARK time тъпча на едно място (и прен.), изчаквам
to MARK someone for life обезобразявам някого за цял живот, оставям тежък отпечатък върху някого (за преживяване)
mark down записвам (си), намалявам цената на (стоки), намалявам оценките на, набелязвам, избирам, определям
mark in нанасям (детайли) на карта и пр.
mark off очертавам/отбелязвам границите на
разграничавам, разделям (from)
отличавам (from), градуирам (съд и пр.)
mark out очертавам, разчертавам
(пред) определям (for за), набелязвам, прен. дамгосвам
mark up определям цената на (стоки), увеличавам цената на (стоки), повишавам оценките на (ученик)
III. n марка (парична единица на ГДР, ФРГ и пр.)

marked [ma:kt]
1. белязан, с белези/знаци, маркиран
2. подчертан, явен, очевиден, несъмнен
strongly MARKED features ярки черти на лицето
3. прен. белязан
4. значителен, доста голям, чувствителен

markedly a подчертано

marker ['ma:kə]
1. човек, който бележи/отбелязва/маркира, маркировач, приспособление за маркиране
2. знаменце, колче (за маркиране), жалон
3. ав., воен. сигнална ракета
4. маркер (отличителен белег)
5. лентичка в книга (за отбелязване докъде е четено)

market ['ma:kit]
I. 1. пазар, тържище, пазарище, хали
to be on/come on (to) the MARKET бивам обявен за продан
to put something on the MARKET обявявам нещо за продан, пускам нещо в продажба
2. борса, търговия, цена, курс
buyer's/seller's MARKET цени, благоприятни за купувача/продавача
labour MARKET трудова борса
the MARKET rose/fell цените се покачиха/спаднаха
3. търсене, пазар, страна/област за пласмент, купувачи
to find a ready MARKET бързо се продавам
to be in the MARKET for търся да купя
4. attr пазарен, пазарски
to bring one's eggs/goods/hogs/pigs to a bad/the wrong/ирон. a fair/fine/pretty MARKET правя си погрешно сметките, обър квам си работата
to go to a bad/good MARKET не успявам, провалям се/успявам
(European) Common M., the MARKET Европейската икономическа общност, Общият пазар
II. 1. докарвам на пазара, продавам/купувам на пазара, пазарувам
2. продавам, намирам пазари за, пласирам

marketability [,ma:kitə'biliti]
n възможност/вероятност да се продаде

marketable ['ma:kitəbl]
1. който се продава/търси
2. (годен) за продан, пазарски

market-garden ['ma:kit,ga:dn]
n (голяма) зеленчукова/овощна градина, бостан

market-gardener ['ma:kit,ga:dnə]
n градинар бостанджия

market-hall ['ma:kithɔ:l]
n хали

marketing ['ma:kitiŋ]
1. търговия
2. пазаруване, пазар
3. пласиране

market-place ['ma:kitpleis]
n пазар, пазарище

market-research ['ma:kitri,sə:tʃ]
n проучване на търсенето и предлагането/на покупателната способност и вкусовете на купувачите/на влиянието на рекламата

market-town ['ma:kittaun]
n пазарен център

marking ['ma:kiŋ]
1. белязане, маркиране
2. белег, бележка
3. удряне на печат, слагане на клеймо
4. характерен цвят/петна и пр. (на животно, растение)

marking-ink ['ma:kiŋiŋk]
n мастило за слагане на белези на белъо

marksman ['ma:ksmən]
n (pl-men) добър стрелец

marksmanship ['ma:ksmənʃip]
n точна стрелба

marl [ma:l]
I. 1. мергел, белопръстица, варовикова глина
2. поет. пръст
II. v торя с мергел

marmalade [,ma:mə'leid]
n конфитюр от портокали/лимони

marmoset ['ma:məzet]
n зоол. мармозетка (маймуна) (Callithrichidae)

marmot ['ma:mət]
n зоол. мармот (Arctomys marmota)

marocain [,mærə'kein]
n текст. (креп) марокен

maroon [mə'ru:n]
I. 1. изоставям на пуст остров
2. изолирам, откъсвам
3. скитам се, шляя се
II. 1. човек, изоставен на пуст остров
2. ист. (потомък на) избягъл роб негър

marplot ['ma:plɔt]
n човек, който се бърка/пречи на/осуетява планове

marque [ma:k]
1. n фр. мор. ист. каперство
letter (s) of MARQUE (and reprisal) разрешително за каперство
2. капер (кораб)

marquee [ma:'ki:]
1. голяма палатка
2. арх. навес, маркиза

marquess вж. marquis

marquetrie ['ma:kitri]
n маркетри, инкрустация върху дърво (и MARQUETRIE inlay)

marquetry ['ma:kitri]
вж. marquetrie

marquis ['ma:kwis]
n маркиз

marquise [ma:'ki:z]
1. n фр. ж. р. от marquis
2. овален пръстен със скъпоценни камъни
3. ост. marquee

marquisette [,ma:ki'zet]
n фр. текст. маркизет

marriage ['mæridʒ]
1. брак, женитба (to)
to ask in MARRIAGE искам ръката на, правя предложение за женитба на
to give (away) in MARRIAGE оженвам
to take in MARRIAGE оженвам се за
connected/related by MARRIAGE with сроден по сватовство с
2. сватба, венчавка, бракосъчетание
3. прен. тясна връзка, единство
4. кaрти мариаж
5. attr брачен
MARRIAGE vows брачен обет
MARRIAGE knot брачни връзки

marriageable ['mæridʒəbl]
a на възраст за женене (и of MARRIAGEABLE age)

married ['mærid]
1. женен, омъжена (to)
to get MARRIED оженвам се, омъжвам се
2. брачен
3. прен. тясно свързан
young MARRIEDs новобрачни

marron [mə'ru:n]
1. кестеняв цвят
2. сигнална ракета
3. attr кестеняв

marrow ['mærou]
1. костен мозък
to the MARROW of one's bones до мозъка на костите
2. същина, ядка
3. бот. тиквичка (Cucurbita реро, сев. -ам. Cucurbita maxima)

marrowbone ['mærouboun]
1. кост с мозък
2. pl шег. колене

marrowfat ['mæroufæt]
n вид грах, бизел (Pisum sativum var. quadratum)

marry ['mæri]
I. 1. женя, оженвам, омъжвам (to за), венчавам, бракосъчетавам
to MARRY off оженвам
he's not a MARRY ing man той не e за семеен живот, едва ли ще се ожени
2. женя се/оженвам се/омъжвам се/венчавам се за
to MARRY into a family влизам в/сродявам се със семейство (чрез брак)
to MARRY beneath one встъпвам в неравен брак
to MARRY with the left hand сключвам морганатичен брак, встъпвам в незаконна брачна връзка
3. прен. съединявам, съчетавам, свързвам, споявам
II. int ост. бога ми! я гледай! MARRY come up! така значи! на ти тебе!

Mars [ma:z]
n мат., астр. Марс

marsala [ma:'sa:lə]
n марсала (вино)

Marseillaise [,ma:sei'jeiz]
n фр. марсилеза

marsh [ma:ʃ]
n блато, мочур, тресавище

marshal [ma:ʃl]
I. 1. воен. фелдмаршал
2. церемониалмайстор
3. aм. съдия-изпълнител, шериф, началник на полиция/пожарна команда/затвор
judge's MARSHAL секретар на съдия (при обиколката му из съдебен район)
II. 1. нареждам, подреждам (и прен.), излагам ясно/системно
2. строявам, построявам
3. заемам си мястото
4. водя/въвеждам тържествено (into)
5. хер. съставям (герб)

marshalling yard ['ma:ʃəliŋ,ja:d]
n жп. разпределителна/триажна станция

marshalship ['ma:ʃəlʃip]
n маршалски чин

marsh gas ['ma:ʃgæs]
n блатен газ, метан

marshland ['ma:ʃlənd]
n блатиста местност

marsh-mallow ['ma:ʃ'mælou]
1. бяла/градинска ружа (Althaea officinalis)
2. бонбон от това растение

marsh marigold [,ma:ʃ'mærigould]
n бот. блатняк (Caltha palustris)

marshy ['ma:ʃi]
a блатен, блатист, мочурлив

marsupial [ma:'sju:pjəl]
1. a двуутробен
2. n двуутробно животно

mart [ma:t]
1. търговски център
2. зала за провеждане на търгове
3. поет. пазар, пазарище, тържище

martagon ['ma:təgɔn]
n бот. петров кръст (Lilium martagon)

martello [ma:'telou]
n um. малко кръгло крайбрежно укрепление (и MARTELLO tower)

marten ['ma:tin]
n зоол. бялка (Martes)

martial [ma:ʃl]
1. военен
MARTIAL law военно положение
to be under MARTIAL law във военно положение съм (за страна)
2. воинствен
3. храбър, смел, юначен

Martian ['ma:ʃjən]
n марсианец

martin ['ma:lin]
1. n вид голяма океанска риба (Makaira)
2. n градска лястовица (и house MARTIN) (Delichon urbica)

martinet [,ma:ti'net]
1. военен, който държи много на дисциплината
2. педант по отношение на дисциплината

martingale ['ma:tingeil]
1. ремък, ограничаващ движенията на главата на кон
2. мор. въже, което крепи утлегар
3. залагане в двоен размер (при хазартна игра)

Martini [ma:'ti:ni]
n мартини, коктейл от джин и вермут

martinmas ['ma:tinməs]
n църк. Мартинов ден (11 ноември)
MARTINMAS summer St Martin's summer (вж. summer)

martlet ['ma:tlit]
1. martin
2. хер. птица без крака

martyr ['ma:tə]
I. n мъченик
to be a MARTYR to много страдам от (болеcт)
to make a MARTYR of oneself правя се на мъченик (от интерес)
II. 1. убивам мъченически
2. измъчвам, преследвам, правя мъченик от

martyrdom ['ma:tədəm]
1. мъченичесгво
2. мъки, мъчения, измъчване

martyrize ['ma:təraiz]
v мъча, измъчвам

marvel [ma:vl]
I. 1. чудо (и прен.)
to work MARVELs имам чудотворен резултат (напр. за лекарство)
she's a MARVEL of patience да се чуди човек на търпението, тя е невероятно търпелива
2. учудване, почуда, възхищение
II. v (-ll-) книж. чудя се (и се мая), удивлявам се
възхищавам се (at)

marvellous ['ma:vələs]
1. чуден, чудесен, прекрасен
2. удивителен, изумителен, невероятен

Marxian ['ma:ksjən]
1. a марксистки
2. n марксист

Marxism ['ma:ksizəm]
n марксизъм
MARXISM-Leninism марксизъм-ленинизъм

Marxist ['ma:ksist]
1. a марксистки
2. n марксист

marzipan [,ma:zi'pæn]
n марципан (бадемов)

mascara [mæ'ska:rə]
n грим за мигли

mascot ['mæskət]
n талисман, муска, амулет, човек/животно/предмет, който носи щастие

masculine ['mæskjulin]
I. 1. мъжки, като (на) мъж, мъжествен, енергичен, деен, силен
2. грам. от мъжки род
3. проз. мъжки (за рима)
II. 1. мъжки пол/род
2. грам. дума от мъжки род

masculinity [,mæskju'liniti]
n мъжественост

maser ['meizə]
n физ. мазер

mash [mæʃ]
I. 1. смес от слад/малц и гореща вода
2. каша от трици и пр., кърмило, ярма
3. пюре от картофи
4. каша, смесица, миш-маш
II. 1. попарвам слад/малц
2. мачкам, смачквам, скашквам, стривам, правя (картофи) на пюре
III. v ост. sl. пленявам, флиртувам
to be MASHed on лудея/занасям се по
IV. n любим, гадже

masher ['mæʃə]
I. n ост. sl. донжуан
II. n домакинска преса

mashie ['mæʃi]
n вид желязна пръчка за голф

mashy ['mæʃi]
вж. mashie

mask [ma:sk]
I. 1. маска (и прен.)
to assume/put on/wear the MASK of слагам маската на
2. маскиран човек
3. маскарад
4. посмъртна маска
5. газова маска
6. стерилна/козметична маска
7. лисича муцуна (ловен трофей)
II. 1. слагам си маска, маскирам се, предрешвам се
2. маскирам, прикривам (и прен.)
3. воен. маскирам, замаскирвам
4. предпазвам

masker вж. masquer

masochism ['mæsoukizm]
n мазохизъм

mason [meisn]
1. зидар, строителен работник, каменоделец, каменар
2. масон, франкмасон, свободен зидар

masonic [mə'sɔnik]
a масонски

masonry ['meisnri]
1. зидарство, каменоделие, каменарство
2. зидария
3. масонство, свободно зидарство

masque [ma:sk]
n вид поетична музикална драма

masquer ['ma:skə]
n участник в маскарад/в поетична драма

masquerade [,mæskə'reid]
I. n маскарад, прен. лъжлива външност
II. 1. участвувам в маскарад, маскирам се, предрешвам се
2. придавам си лъжлив вид, преструвам се
представям се (as за)

mass [mæs]
I. n литургия, богослужение, high/low MASS голяма/малка литургия
to celebrate/say MASS отслужвам литургия
II. 1. маса, грамада, камара, куп, купчина, голямо количество, голяма буца
множество (of), MASSof people много народ, тълпа, навалица
MASSes of money много сума пари
to be a MASS of пълен съм с/цял съм покрит с (грешки, синини и пр.)
in the MASS в своята цялост
2. по-голямата част (of от)
the (great) MASS of повечето, мнозинството
3. pl the MASS es народните маси, масите
4. физ. маса, обем, размер, големина
5. attr масов, цялостен
MASS communications mass media
MASS of manoeuvre поен. ударна гpyna
III. 1. събирам (се) на куп, трупам (се)
2. воен. струпвам (войски)

massacre ['mæsəkə]
I. n (масово) клане/сеч/избиване
II. v коля, избивам, посичам

massage ['mæsa:ʒ]
I. n масаж
II. v масажирам, правя масаж на

masseur [mæ'sə:]
n фр. масажист

masseuse [mæ'sə:z]
ж. р. от masseur

massif ['mæsi:f]
n планински масив

massive ['mæsiv]
1. масивен, едър (зa черти нa лицето и пр.), обемист, тежък, голям
2. прен. масов, широк, с голям обхват, мощен, солиден, внушителен (за подкрепа, опозиция и пр.)
3. геол. еднороден
4. минер. без определена кристална форма

mass media ['mæs,mi:djə]
n pl средства за масова информация

mass-produce ['mæsprə,dju:s]
v произвеждам серийно/фабрично

mass-produced ['mæsprə,dju:st]
a масово/серийно произведен

massy ['mæsi]
1. солиден, тежък
2. обемист, едър

mast [ma:st]
I. 1. мачта
to serve/sail before/afore the MAST служа като моряк
2. флагщок, пилон (нa знаме и пр.)
3. прът за антена и пр
II. v слагам мачта
III. n жълъди и пр. като храна за свине

master ['ma:stə]
I. 1. господар. собственик. притежател
to be-of господар съм на владея
to make oneself MASTER of овладявам, усвоявам. изучавам
to be-MASTER of one's own self владея се
to be one's own MASTER господар съм на съдбата си, сам съм си господар
2. работодател
3. глава на семейство, стопанин, домакин (и MASTER of the house)
4. майстор, експерт, маестро
5. майстор, занаятчия
6. капитан (нa търговски кораб)
7. учител. преподавател
mathematics MASTER учител по математика
8. MASTER магистър (научна степен)
MASTER of Arts магистър на хуманитарните науки
9. голям художник, майстор
old MASTER (картина от) художник от периода XIII-XVII в.
little MASTERs последователи на Дюрер (XVI-XVII в.)
10. глава на колеж, директор на училище/пансион
11. господин (обръщение към момче)
12. ам. юр. длъжностно лице в помощ на съдията
13. тех. еталонен калибър
14. аttr главен, водещ, тех. образцов, еталонен, контролен, главен
the MASTER учителят (Христос)
MASTER of foxhounds/beagles/harriers ръководител на лов
MASTER of the Horse висш дворцов служител
MASTER of the Revels ист. дворцов чиновник, който се грижи за увеселения и пр
II. 1. преодолявам, надделявам над, побеждавам, надвивам, подчинявам, укротявам
2. овладявам, усвоявам, изучавам

master-at-arms [,ma:stərət'a:mz]
n мор. морски офицер, изпълняващ полицейска служба

masterful ['ma:stəful]
1. властен, деспотичен, своеволен
2. майсторски, изкусен

master-hand ['ma:stəhænd]
1. вещ човек, майстор
2. прен. веща ръка

master-key ['ma:stəki:]
n шперц

masterly ['ma:stəli]
a майсторски, съвършен, отличен

master-mind ['ma:stəmaind]
I. n ръководител, душа, главен организатор
II. v планирам, организирам, ръководя

masterpiece ['ma:stəpi:s]
n шедъовър

master race ['ma:stəreis]
n пол. висша раса

mastership ['ma:stəʃip]
1. власт, владичество, господство
2. пост на учител, директор и пр
3. майсторство, умение, задълбочени познания в, владеене на (дадена област)

master singer ['ma:stə,siŋə]
n ист. майстор певец

masterstroke ['ma:stəstrouk]
n прен. отличен/гениален удар/ход

master touch ['ma:stətʌtʃ]
n майсторски подход, гениално хрумване, много ефектна подробност

mastery ['ma:stəri]
1. власт, владичество, господство, надмощие
2. изкуство, майсторство, умение, съвършено познаване/владеене/овладяване

mast-head ['ma:sthed]
I. 1. мор. топ, връх на мачта
2. жур. заглавка
II. 1. пращам на топа (за наказание)
2. вдигам на топа (знаме, платно и пр.)

mastic ['mæstik]
1. ароматна смола от дървото Pistacia lentiscus
2. мастика
3. замаска, маджун, кит

masticate ['mæstikeit]
v дъвча, сдъвквам

mastiff ['mæstif]
n дог (порода голямо куче)

mastodon ['mæstədɔn]
n палеонт. мастодонт

masturbate ['mæstə:beit]
v онанирам

mat [mæt]
I. 1. рогозка, черга, чердже, килимче, сп. тепих
2. изтривалка
3. подложка, подставка (за под чиния и пр.), покривчица (за под ваза и пр.)
4. сплетени бурени/клонки, сплъстени коси
5. печ. Матрица
to be on the MAT разг. имам неприятности, бивам нахокан/наруган
II. 1. постилам рогозка и пр. на, покривам с рогозка и пр
2. сплитам (се), сплъстявам (се)
III. 1. a матов, неполиран
2. паспарту (на картина)
3. матова повърхност
IV. v (-tt-) правя матов, матирам

matador ['mætədɔ:]
1. n исп. матадор
2. главна карта в някои игри
3. вид игра на домино

match [mætʃ]
I. 1. подобен/съответен предмет/лице, еш, предмет, който подхожда на друг
to be/prove oneself a MATCH for съм/оказвам се достоен противник на, излизам срещу
to be more than a MATCH for по-силен/по-изкусен и пр. съм от
to find/meet one's MATCH намирам си майстора
colours/materials that are a good MATCH цветове/платове, който си отиват/хармонират
2. брак, женитба, подходящ кандидат за женитба, партия
to make a MATCH of it оженвам се, омъжвам се
he's a good MATCH той e добра партия
3. сп. мач, среща
II. 1. подбирам, съчетавам
2. равен/подобен съм, съответствувам, отговарям, подхождам, отивам (with)
well/ill MATCHed couple двойка, която си подхожда/не си подхожда
to MATCH one's first success повтарям първия си успех
these colours don't MATCH тези цветове не си отиват/не хармонират
hat that does not MATCH with the dress шапка, която не си отива с роклята
can you MATCH this silk? имате ли нещо, което да подхожда на тази коприна
3. противопоставям (се) на, излизам срещу, меря се/състезавам се с
to MATCH one's strength with/against премервам силите си с
no one can MATCH him in skating никой не може да се мери с него на кънки
not to be MATCHed несравним
4. тех. шпунтовам, оразмерявам
5. ост. женя, оженвам, омъжвам
III. 1. (клечка) кибрит
safety MATCHes кутия кибрит
to strike a MATCH драсвам клечка кибрит
to put a MATCH to запалвам с кибрит
2. воен. фитил

matchable ['mætʃəbl]
a който може да бъде съчетан/съединен

matchboard ['mætʃbɔ:d]
n стр. шпунтова дъска/талпа

matchbox ['mætʃbɔks]
n кибритена кутия

matchet ['mætʃit]
вж. machete

matchless ['mætʃlis]
a несравним, безподобен, ненадминат

match-maker ['mætʃ,meikə]
n сватовник

match-making ['mætʃ,meikiŋ]
n сватовство, сватовщина

matchwood ['mætʃwud]
1. дърво за кибрит
2. трески, тресчици
to make MATCHWOOD of правя на трески, прен. унищожавам напълно

mate [meit]
I. n шахм. мат
II. v шахм. правя мат, матирам
III. 1. другар, колега
2. другар (съпруг, съпруга)
3. мъжко/женско животно (от чифт)
4. еш
5. помощник
6. помощник-капитан (в търг. флот)
IV. 1. съчетавам
оженвам (се) (с или без with)
2. чифтосвам, съешавам, съвокуплявам се
mating season размножителен период, период на разгонване
3. тех. свързвам, съединявам, скачвам се (with с)
4. общувам (with)
V. 1. бот. мате, парагвайски чай (от храста Ilex paraguayensis)
2. настойка от мате

matelote [,mætə'lout]
1. риба, сготвена с вино, лук и пр
2. вид моряшки танц

mater ['meitə]
n уч. sl. майка

material [mə'tiəriəl]
I. 1. материален, веществен, предметен, обективен, физически
MATERIAL forces/laws физически сили/закони
MATERIAL evidence юр. веществени доказателства
in a MATERIAL form в осезателна форма
in a MATERIAL sense в конкретен смисъл
2. материален, материалистичен, телесен, груб, сетивен, чувствен, земен, светски
MATERIAL civilization материална култура
MATERIAL comforts/well-being всекидневни удобства, материални блага
MATERIAL pleasures телесни удоволствия, чувствени наслади
3. важен, съществен, от значение (to за) (и юр.)
4. грaм. конкретен
II. 1. материал, материя, вещество
2. плат, материя
dress MATERIAL плат за рокля
3. прен. материал (за статия, книгa и пр.), елементи, съставни части
4. рl потреби, принадлежности
5. прен. материал (хора, годни за дадена работа)

materialism [mə'tiəriəlizm]
n фил. материализъм

materialist [mə'tiəriəlist]
1. фил. a материалистичен
2. n материалист

materialistic [mə,tiəriə'listik]
вж. materialist

materialization [mə,tiəriəlai'zeiʃn]
1. материализиране, материализация
2. осъществяване

materialize [mə'tiəriəlaiz]
1. материализирам, придавам осезателен вид на, представям в осезателен вид
2. карам (дух) да се яви, явявам се (за дух)
3. осъществявам (се)
4. въплъщавам
5. правя (някого) да стане материалист
6. разг. идвам, явявам се

materially [mə'tiəriəli]
adv съществено

materia medica [mə'tiəriə'medikə]
1. n лат. лековити вещества, употребявани в медицината
2. фармацевтика

materiel [mə,tiəri'el]
n фр. воен. материална част

maternal [mə'tə:nl]
1. майчин, майчински
2. който е от майчина страна
MATERNAL uncle вуйчо

maternity [mə'tə:niti]
1. майчинство
2. attr за бременна жена (за рокля)
MATERNITY hospital/home майчин/родилен дом

matey ['meiti]
a общителен, приятелски

mathematical [,mæθə'mætikl]
a математически, математичен

mathematician [,mæθəmə'tiʃn]
n математик

mathematics [,mæθə'mætiks]
n pl с гл. в sing математика
higher MATHEMATICS висша математика

maths [mæθs]
уч. sl. mathematics

matin ['mætin]
1. pl църк. утринна молитва
2. поет. sing, pl утринно пеeне на птиците

matinee ['mætinei]
n фр. театр. матине, дневно представление

matins n (pl) утринно чуруликане на птици
pl утринна молитва

matriarch ['meitria:k]
n жена, глава на семейство/род племе

matriarchal [,meitri'a:kl]
a матриархален

matriarchy ['meitria:ki]
n матриархат

matric [mə'trik]
разг съкр. от matriculation

matricide ['meitrisaid]
1. майкоубийство
2. майко убиец

matriculate [mə'trikjuleit]
1. приемам/записвам (кандидат-студент) във висше учебно заведение
2. бивам приет в/издържавам приемен излит за висше учебно заведение

matriculation [mə,trikju'leiʃn]
1. записване във/издържаване на изпит за висше учебно заведение
2. университетски приемен излит, матура

matrimonial [,mætri'mou'njəl]
a брачен, съпружески, венчален
MATRIMONIAL differences несъгласия между съпрузи

matrimonially [,mætri'mounjəli]
adv съпружески, чрез брак

matrimony ['mætriməni]
1. брак, брачен живот, съпружество
2. карти вид хазартна игра, мариаж

matrix ['meitriks]
1. aнат. матка
2. биол. междуклетъчно вещество
3. тех. форма, шаблон
4. мат., тех., печ. матрица
5. стр. свързващо вещество, циментов разтвор
6. геол. коренна скала

matron ['meitrən]
1. почтена омъжена жена, матрона
MATRON of honour помайчима
2. икономка, домакиня
3. старша медицинска сестра
police MATRON жена полицейски инспектор

matronize ['meitrənaiz]
1. придавам вид на матрона на
2. придружавам младо момиче (за женена жена)

matronly ['meitrənli]
a матронски, почтен, представителен, внушителен

matt вж. mat

matte вж. mat

matter ['mætə]
I. 1. вещество, материя
grey MATTER сиво (мозъчно) вещество, разг. ум, акъл
2. предмет, съдържание (за разлика от форма, стил), смисъл, същина
3. работа, въпрос, нещо
hanging MATTER нещо, за което човек може да бъде обесен
money/business MATTERs парични/търговски работи
as MATTERs stand при това положение
MATTER of course нещо, което се разбира от само себе си/е в реда на нещата
as a MATTER of course естествено, както си му е редът, без да му мисля
MATTER of dispute спорен въпрос
MATTER of fact нещо безспорно
as a MATTER of fact фактически, всъщност
as a MATTER of routine според установената практика
as a MATTER of urgency по спешност
who paid for the drinks, as a MATTER of interest? кой плати пиенето, ако смея да попитам? in the MATTER of по въпроса за, колкото се отнася до
for that MATTER, for the MATTER of that колкото се отнася до това, в това отношение, всъщност
4. материал, нещо писано/печатно
postal MATTER пощенска пратка
reading MATTER четиво, книги, списания и пр
5. значение
по MATTER нищо, няма значение, все едно
it's no MATTER/it makes no MATTER whether няма значение дали
no MATTER who/what/where който/каквото/където и да
no MATTER how often колкото и често
what MATTER? какво значение има
6. нещо не наред
what is the MATTER? какво има? what is the MATTER with you/him, etc.? какво ти/му и пр. е? nothing's the MATTER няма нищо, нищо не се е случило
there is nothing the MATTER with him няма му нищо
what's the MATTER with it? разг. че какво му е лошото
7. юр. факти, въз основа на които се води дело
8. гной, секрет, урина, изпражнения
9. печ. набор, набран текст
a MATTER of 40 years около 40 години
within a MATTER of hours само няколко часа покъсно
II. 1. имам значение, от значение съм (за някого) (to)
what does it MATTER, after all? какво значение има в края на краищата
2. гноя

matter-of-course [,mætərəv'kɔ:s]
a естествен, в реда на нещата, който се разбира от само себе си

matter-of-fact [,mætərəv'fækt]
1. сух, прозаичен, лишен от фантазия
2. реалистичен
3. обикновен

mattery ['mætəri]
a набрал, гноясал, гноен

matting ['mætiŋ]
1. рогозка, рогозки
2. материал за рогозки
3. рогозарство

mattock ['mætək]
n мотика, кирка

mattress ['mætris]
1. дюшек, тюфлек
2. пружина (на легло)
spring MATTRESS матрак

maturate ['mætjureit]
v мед. узрявам, набирам, гноясвам

mature [mə'tjuə]
I. 1. зрял, узрял, напълно развит
2. отлежал (за вино)
3. зрял, добре обмислен
4. назрял, готов (for за)
5. търг. платим
II. 1. узрявам (и за цuрей), развивам се напълно
2. докарвам до състояние на зрелост/пълно развитие, разработвам (план и пр.)
to MATURE one's ideas избистрям идеите си, идеите ми назряват
these years MATUREd his character тези години оформиха характера му
3. търг. идвам (за срок на полица)
4. оставям да отлежи, отлежавам (за вино)

maturity [mə'tjuəriti]
1. зрелост, пълно развитие
2. търг. падеж (на полица)
at MATURITY настъпване в платежния срок

matutinal [,mætju:'tainl]
1. a книж. утринен, сутришен
2. ранен

maty вж. matey

maudlin ['mɔ:dlin]
I. 1. сълзливо сантиментален
2. разлигавен от пиянство
II. n сълзливост, сантименталност

maul [mɔ:l]
I. n голям дървен чук
II. 1. бия, мачкам, ранявам
MAULed by a bear газен от мечка
2. боравя грубо/небрежно с, изпокъсвам, раздърпвам, повреждам
3. критикувам жестоко, правя (на) бъзе и коприва/на пух и прах

maulstick ['mɔ:lstik]
n жив. мущабел

maunder ['mɔ:ndə]
1. движа се безцелно, влача се
to MAUNDER along/about мотая се, шляя се
2. брътвя, бръщолевя, дърдоря

maunderer ['mɔ:ndərə]
n дърдорко, лиглъо, празнословец

maundy ['mɔ:ndi]
n MAUNDY Thursday Велики четвъртък
MAUNDY week страстната седмица

mausoleum [,mɔ;sə'liəm]
n мавзолей

mauve [mouv]
1. бледоморава анилинова боя, бледоморав цвят
2. attr бледоморав

maverick ['mævərik]
1. n ам. недамгосано животно, юва
2. разг. отцепник, човек, незачитащ обществени и пр. норми

Mavis ['meivis]
n поет. поен дрозд

mavourneen [mə'vuəni:n]
I. n ирл. любима
II. int драга/мила моя!

maw [mɔ:]
1. сирище (у животни), паст (и прен.), гуша (на птица)
2. шег. търбух

mawkish ['mɔ:kiʃ]
1. сладникав, блудкав
2. сладникаво сантиментален

maxilla ['mæksilə]
n (pl-ae) анат. челюстна кост, горна челюст

maxim ['mæksim]
I. n максима
II. n вид картечница

maximize ['mæksimaiz]
v увеличавам до най-голямата възможна степен

maximum ['mæksiməm]
1. n максимум, висша степен
2. a максимален

may [mei]
I. 1. май
Queen of (the) MAY, MAY queen момиче, избрано за царица на пролетно тържество
2. m. глогов цвят
3. рl майски изпити (в Кеймбридж)
4. рl майски гребни състезания
5. attr майски, първомайски
II. 1. възможност, вероятност мога, може би
he MAY come or he MAY not може да дойде, a може и да не дойде
I was afraid he might lose his way страхувах се, че той може да се загуби/да не би да се загуби
I was afraid he might have lost his way страхувах се, че може да се е загубил
he MAY have gone somewhere else може да е отишъл другаде
you might have been drowned можеше да се удавиш
I might have known трябваше да се сетя
that is as MAY be може и да е така (но се съмнявам)
be that as it MAY както и да е
2. молба, позволение
MAY I come with you? мога ли да дойда с теб? you MAY може
you MAY not не може (не ти позволявам)
you might post this letter for me бих те помолил да ми пуснеш това писмо
3. пожелание
MAY you be happy! дано да бъдеш щастлив! желая ти щастиe
4. в обстоятелствени изр. за цел
write to him at once so that he MAY know in time пиши му веднага, за да знае навреме
who MAY/might you be? ти пък кой си? whoever you MAY be който и да си ти

Maya ['ma:jə]
I. n инд. фил. привидност, илюзия
II. n ист. маи

Mayan ['ma:jən]
a на маите

mayas ['ma:jəz]
вж. maya

maybe ['meibi:]
adv може би

may-beetle ['mei,bi:tl]
n майски бръмбар (Melolontha melolontha)

may blossom ['mei,blɔsəm]
вж. may

may-bug ['mei,bʌg]
вж. may-beetle

may day ['meidei]
I. 1. Първи май
2. attr първомайски
II. MAYDAY n помощ (международен радиотелеграфен сигнал за бедствие на кораб, самолет)

Mayfair ['meifɛə]
n аристократичен квартал в Лондон

mayflower ['meiflauə]
n майско цвете

may-fly ['meiflai]
1. зоол. еднодневка (Ephemerida)
2. изкуствена муха (за стръв)

mayhem ['meihem]
1. ам. юр. тежка телесна повреда, осакатяване
2. прен. поразии, хулиганство, хаос

mayonnaise [,meiə'neiz]
n фp. майонеза

mayor [mɛə]
n кмет
Lord MAYOR лорд-мер, кмет на Лондон и някои други големи градове

mayoralty ['mɛərəlti]
1. кметска служба
2. кметуване

mayoress ['mɛəris]
1. жена на кмет, кметица
2. жена кмет

maypole ['meipoul]
n украсен с цветя и ленти кол (около който се танцува на Първи май в Англия)

mazarine [,mæzə'ri:n]
1. тъмносин цвят
2. attr тъмносин

maze [meiz]
I. 1. лабиринт
2. бъркотия, хаос
3. обърканост, объркване, озадаченост
to be in a MAZE съвсем съм озадачен/объркан
II. v особ. в рр обърквам, озадачавам

mazer ['meizə]
n чаша, бокал (първоначално от дърво)

mazurka [mə'zə:kə]
n мазурка

mazy ['meizi]
1. като лабиринт, с криволичещи завои
2. объркан, заплетен, сложен

me [mi:,mi]
1. pers косвен падеж от I, (на) мене, ме, ми
it's ME разг. аз съм
2. ост., поет. refl
I laid ME down легнах

mead [mi:d]
I. n медовина
II. n поет. ливада

meadow ['medou]
n ливада, лъг

meadow-grass ['medougra:s]
n бот. ливадина (Poa pratensis)

meadow-saffron ['medou,sæfrən]
n бот. кърпикожух (Crocus sativus)

meadow-sweet ['medouswi:t]
n бот. коча билка (Spiraea ulmaria)

meager a мършав, оскъден

meagre ['mi:gə]
1. мършав, слаб
2. оскъден, беден, недостатъчен, слаб (за посещение)
MEAGRE fare оскъдно/тънко ядене
3. безсъдържателен, незадоволителен
4. прен. постен

meal [mi:l]
I. n ядене, хранено (закуска, обед, вечеря), (изядената) храна
we have three MEALs a day храним се три пъти на ден
to have/take a MEAL ям, храня се (закусвам, обядвам, вечерям)
to make a MEAL of it ям на закуска/обед/вечеря, закусвам/обядвам/вечерям, прен. прекалявам го, преувеличавам трудностите на нещо
II. 1. (едро смляно) брашно
2. царевично брашно

meal-catcher ['mi:l,kætʃə]
n разг. авантаджия, който се самопоканва на ядене

mealie ['mi:li]
1. царевица
2. царевичен кочан

meals-on-wheels ['mi:lzɔn'wi:lz]
n разнасяне на храна по домовете от служба Социални грижи

meal ticket ['mi:l,tikit]
1. купон за храна в евтин стол
2. източник на издръжка

mealy ['mi:li]
1. брашнен, като брашно, сипкав, набрашнен
2. бледен
3. петнист (за кон и пр.)

mealy-bug ['mi:libʌg]
n щитоносна въшка (Pseudococcus)

mealy-mouthed ['mi:limauðd]
1. прекалено деликатен
2. неискрен, лицемерен

mean [mi:n]
I. 1. посредствен, незначителен, слаб, скромен
no MEAN achievement значително постижение
to be no MEAN scholar добър/способен учен съм
the MEANest citizen най-скромният/обикновеният гражданин
2. беден, бедняшки, сиромашки, скромен
3. долен, подъл, безчестен
4. дребнав, тесногръд, ограничен
MEAN souls дребни души (ци)
5. скъпернически, стиснат
6. ам. разг. лош, зъл, жесток
7. ам. разг. виновен, гузен
8. ам. в лошо настроение, неразположен
9. ам. sl. отличен, изкусен
to play a MEAN guitar отличен китарист съм
II. a среден (и мат.)
MEANtime средно (слънчево) време
in the MEANtime/while междувременно
III. 1. среда, средина
the golden/happy MEAN златната среда
2. мат. средно число
3. pl с гл. в sing средство, начин, способ, средства
by MEANs of посредством, с, чрез
by all (manner of) MEANs непременно, на всяка цена, разбира се
by no (manner of) MEANs по никакъв начин
by any MEANs по какъвто и да е начин
by some MEANs or other по един или друг начин
a MEANs to an end начин/средства за постигане на определена цел
4. рl средства, състояние, богатство
the MEANs of production средствата за производство
MEANs test имотен ценз
man of MEANs заможен/състоятелен човек
to live within one's MEANs живея според средствата си, простирам се според чергата си
to live above/beyond one's MEANs живея не според средствата си
IV. 1. знача, означавам (за дума и пр.)
2. възнамерявам, имам намерение
he MEANs to succeed решен е да успее
he MEAN s no harm to anyone никому не мисли зло
to MEAN ill by someone имам лоши намерения спрямо някого, мисля някому злото
to MEAN kindly/well by someone имам добри намерения спрямо/желая доброто на някого
3. знача, означавам
it will MEAN working overtime това ще означава да работим извънредно
4. предназначавам, (предварително) определям, предопределям (for за)
I MEAN it to be used определил съм го за използуване
this present is meant for you този подарък е за теб
he was meant for a soldier имаше качества за войник, гласяха го за войник
5. искам да кажа, имам предвид, имам за цел, подразбирам
I MEAN to say искам да кажа (that)
I MEAN what I say говоря ceриозно, не се шегувам
what do you MEAN by (saying) that? какво искаш да кажеш с това? как смееш да кажеш такова нещо? I meant it/it was meant as a joke казах го на шега
you broke my best vase! -I didn't MEAN to ти счупи най-хубавата ми ваза! -без да искам
I didn't MEAN to hurt your feelings не съм искал да те обидя
I did not MEAN you нямах теб предвид
6. имам значение
от значение съм (to за)

mean-born ['mi:n'bɔ:n]
a от скромен произход

meander [mi'ændə]
I. 1. pl извивки, завой, криволици (на река), криволичещи пътеки
2. обик. рl пътуване със заобикаляния, околен път
3. изк., арх. меандър
4. лабиринт
II. 1. извивам се, криволича
2. скитам/бродя без цел, шляя се
3. говоря несвързано, минавам от тема на тема

meandering [mi'ændəriŋ]
a криволичещ, извит

meanderings [mi'ændəriŋz]
n pl криволичеща пътека/път

meaning ['mi:niŋ]
n значение (на дума и пр.) (и прен.)
what is the MEANING of (all) this? какво значи това? (възмущение)
може ли такова нещо? with MEANING многозначително, съзнателно, умишлено

meaningful ['mi:niŋful]
1. със смисъл/значение
2. смислен, съдържателен
MEANINGFUL life пълноценен живот
3. многозначителен, изразителен (за поглед)

meaningless ['mi:niŋlis]
1. без значение
2. безсмислен, безцелен

meaningly a многозначително

mean-looking ['mi:n,lukiŋ]
a беден, бедняшки, сиромашки

meanly ['mi:nli]
1. слабо, оскъдно, недостатъчно
2. бедно, скромно
MEANLY born от бедно/скромно семейство
3. низко, безчестно, подло
to think MEANLY of имам лошо мнение за

meanness ['mi:nnis]
1. низост, гадост, подлост, безчестие
2. духовна нищета, посредственост

means [mi:ns]
вж. mean

mean-spirited ['mi:n,spiritid]
a долен, низък, подъл, безчестен
MEAN-SPIRITED fellow подлец

meant [ment]
вж. mean

meantime [,mi:n'taim]
I. adv през това време, междувременно
II. n in the MEANTIME през това време, междувременно

meanwhile [,mi:n'wail]
вж. meantime

measles [mi:zlz]
1. мед. дребна шарка, морбили, брусница
German MEASLES рубеола
2. вет. трихиноза (по свинете), цистицеркоза, свинска тения

measly ['mi:zli]
1. мед. болен от шарка/морбили/брусница
2. вет. трихинозен, болен от свинска тения
3. sl. прен. мизерен, никакъв, много малък (за количество, порция и пр.)

measurable ['meʒərəbl]
1. a измерим
in the MEASURABLE future в недалечно бъдеще
2. малък
within MEASURABLE distance (доста) близо до

measure ['meʒə]
I. 1. мярка, мяра, размери, количество, единица, уред за мерене (сантиметър и пр.)
MEASURE of capacity мярка за вместимост
MEASURE of weight мярка за тежина
dry MEASURE крина, мярка за житни храни
liquid MEASURE мярка за точности
long/linear MEASURE, MEASURE of length мярка за дължина
solid/cubic MEASURE мярка за обем
full/good MEASURE колкото трябва
short MEASURE по-малко, отколкото трябва, ексик
good MEASURE в повече, артък
above/beyond (all) MEASURE прекалено, прекомерно, без мярка
in a/some MEASURE до известна степен, донякъде
in a great/large MEASURE до голяма степен
within MEASURE с мярка, умерено
without MEASURE без мяра, неограничено
to keep/observe MEASURE сдържан съм, имам чувство за мярка
to set MEASUREs to определям границите на, ограничавам
2. мярка, размери
to take someone's MEASURE вземам мярка на някого, прен. схващам слабостите на/разбирам колко (пари) струва някой
made to MEASURE направен/ушит и пр. по мярка/поръчка
3. мярка, мерило, критерий, мащаб
to give the MEASURE of давам (вярна) представа за
to be the MEASURE of мерило/критерий съм за
4. мярка, мероприятие, закон, постановление
5. мат. делител
6. проз. ритъм, стъпка, размер
7. муз. такт
8. ост. танц
9. рl геол. пласт, прослойки
MEASURE for MEASURE око за око, зъб за зъб, мяра за мяра
for good MEASURE като прибавка (от мен), прен. на това отгоре
II. 1. меря, измервам
2. вземам мярка на (for)
to be MEASUREd for вземат ми мярка за
3. мярката ми е, размерите ми са
4. оценявам, преценявам
5. прен. меря, премервам
to MEASURE someone with one's eye изглеждам някого, премервам някого с поглед
6. отмервам, раздавам
разпределям (to)
7. поет. изминавам, прекосявам, преброждам
measure off/out меря, отмервам, измервам (необходимо количество)
measure up премервам (и прен.), отговарям на стандарт/изискване
мога да се сравнявам/достигна (to с, до)
to MEASURE up to отговарям на (изисквания, очаквания и пр.), оправдавам (надежди)
to MEASURE up to one's task задачата е по силите/възможностите ми

measured ['meʒəd]
1. (добре) обмислен, (грижливо) прeмерен
2. отмерен, равномерен, ритмичен

measureless ['meʒəlis]
a безкраен, безграничен, неизмерим

measurement ['meʒəmənt]
1. мерене, измерване, премерване, измерение
2. мярка
рl размери
made to MEASUREMENTs направен по мярка
3. система на мерки и теглилки
unit of MEASUREMENT единица мярка
MEASUREMENT goods стока, за провоза на която се плаща според обема, a не според теглото

measuring-jug ['meʒəriŋdʒʌg]
n градуиран съд

measuring-tape ['meʒəriŋteip]
n (шивашки) сантиметър

measuring-worm ['meʒəriŋwə:m]
n гъсеница от сем. Geometridae

meat [mi:t]
1. месо
butcher's MEAT месо от добитък
2. ам. месеста част (на плод)
3. ост. храна, ядене, обед, вечеря и пр
4. прен. същина, ядка, съдържание, храна за мисълта, повод за размишление
5. ам. sl. любимо занимание
6. attr месен, с/от месо
cold MEAT студено/замразено месо
sl. труп, мъртвец
strong MEAT храна, която изисква по-усилено дъвкане, прен. нещо трудно за разбиране
every man's MEAT нещо общодостъпно/разбираемо за всички
one man's MEAT is another man's poison всеки си има свой вкус
it is MEAT and drink to him голямо удоволствие му доставя

meat-and-potatoes ['mi:tənpə'teitouz]
1. n разг. същност, основа
2. основен източник на печалба и пр
3. attr съществен, практически

meatball [,mi:t'bɔ:l]
n кюфте (нце)

meatless ['mi:tlis]
a безмесен, постен

meat-loaf [,mi:t'louf]
вж. loaf

meaty ['mi:ti]
1. месест, меснат, месен
2. прен. съдържателен, съществен

meccano [mi'ka:nou]
n конструктор (игра)

mechanic [mi'kænik]
1. механик, техник, машинист, оператор
2. занаятчия

mechanical [mi'kænikl]
1. машинен, механичен
MECHANICAL difficulties технически трудности
MECHANICAL powers прости машини
MECHANICAL pilot автопилот
MECHANICAL transport автомобилен провоз
2. занаятчийски
3. фабричен, индустриален
4. машинален, механичен, автоматичен, несъзнателен
5. неоригинален
6. фил. механистичен
7. технически сръчен

mechanician [,mekə'niʃn]
n конструктор, механик

mechanics [mi'kæniks]
n pl с гл. в sing механика

mechanism ['mekənizəm]
1. механизъм, уред, апарат
2. устройство, строеж, система, прен. механизъм
3. муз., изк. техника
4. фил. механически материализъм, механицизъм

mechanist ['mekənist]
1. mechanician
2. фил. последовател на механицизма

mechanistic [,mekə'nistik]
a механистичен, механистически (и фил.)

mechanization [,mekənai'zeiʃn]
n механизация

mechanize ['mekənaiz]
v механизирам (и воен.)

medal [medl]
n медал, орден, отличие
the reverse side of the MEDAL прен. обратната страна на медала

medallion [mi'dæljən]
n медалъон

medallist ['medəlist]
1. майстор на медали
2. медалист, носител на медал, орденоносец

meddle [medl]
1. меся се, намесвам се, бъркам се (in)
бъркам се, където не ми е работа (in, with)
2. бърникам, пипам, играя си (with с)

meddler ['medlə]
n човек, който се меси в чужди работи, шило

meddlesome ['medlsəm]
1. който се меси в чужди работи, натрапничав, натрапнически
2. който бърника

media ['mi:diə]
I. 1. фон. звучна преградна съгласна
2. анат. средна обвивка на кръвоносен съд
II. вж. medium

mediaeval вж. medieval

medial ['mi:diəl]
a среден (no размер), междинен

median ['mi:diən]
I. a medial
II. 1. мат. медиана
2. анат. средна артерия/вена/нерв

mediant ['mi:diənt]
n муз. медианта

mediate ['mi:diət]
I. 1. междинен, промеждутъчен
2. непряк, косвен, относителен
II. 1. посреднича (between)
2. постигам/осъществявам/уреждам чрез посредничество/намеса
3. заемам междинно положение, служа за връзка (between)

mediation [,mi:di'eiʃn]
n посредничество

mediator ['mi:dieitə]
n посредник

medic ['medik]
n sl. лекар, студент по медицина, медик

medicable ['medikəbl]
a излечим

Medicaid ['medikeid]
n ам. здравна служба за инвалиди и пр

medical ['medikl]
I. 1. медицински, лекарски
MEDICAL adviser домашен лекар
MEDICAL history анамнеза
MEDICAL jurisprudence съдебна медицина
MEDICAL man лекар, доктор
MEDICAL woman лекарка
MEDICAL officer лекар хигиенист, военен лекар, главен лекар (в болница)
MEDICAL orderly санитар
MEDICAL treatment лекуване, лечение
to call in MEDICAL assistance викам лекар
to take MEDICAL advice съветвам се с лекар
2. терапевтичен
MEDICAL ward терапевтично отделение
II. 1. medic
2. разг. медицински преглед

medical examiner [,medikli'gzæminə]
1. ам. лекар, който извършва аутопсии при смъртни случаи при съмнителни обстоятелства
2. ам. лекар при застрахователни дружества, фирми и пр

medicament [me'dikəmənt]
n лекарство, медикамент

Medicare ['medikɛə]
n ам. държавна здравна служба (особ. за възрастни)

medicate ['medikeit]
1. лекувам (с лекарство)
2. прибавям лекарство/дезинфекционно средство в (сапун, шампоан и пр.)

medication [,medi'keiʃn]
1. лекуване, лечение
2. прибавяне на лекарство/дезинфекционно средство

medicative ['medikətiv]
a лечебен, лековит

medicinal [me'disinl]
вж. medicative

medicinally [me'disinəli]
adv като лекарство, чрез лекарства

medicine ['medsin]
1. медицина (терапия, терапевтика)
2. лекарство, лек, цяр
to take one's MEDICINE вземам си лекарството, прен. понасям наказанието си/неприятности
3. магия, баене (у индианци)
4. муска, талисман, амулет, фетиш
MEDICINE ball тежка кожена топка за физически упражнения
MEDICINE chest домашна аптечка
to get some/a little/a dose of one's own MEDICINE прен. връщат ми го, с мойте камъни по моята глава

medicine-man ['medsinmæn]
n (pl-men) магъосник баяч (y индианци), шаман

medick ['medik]
n бот. люцерна (Medicago)

medico ['medikou]
вж. medic

medieval [,medi'i:vl]
a средновековен

medievalism [,medi'i:vəlizm]
1. средновековни схващания/обичаи и пр
2. увлечение по средновековието

medievalist [,medi'i:vəlist]
n медиевист, специалист по история на средните векове

mediocre [,mi:di'oukə]
a посредствен

mediocrity [,mi:di'ɔkriti]
1. посредственост
2. посредствен човек

meditate ['mediteit]
1. размислям (се), размишлявам, замислям се
обмислям (on, upon)
2. отдавам се на съзерцание
3. замислям, кроя

meditation [,medi'teiʃn]
1. размисъл, размишление
2. съзерцание, мечтателно настроение

meditative ['meditətiv]
a съзерцателен, мечтателен, замислен

Mediterranean [,meditə'reinjən]
I. 1. отдалечен от морския бряг
2. вътрешен, затворен (за море)
3. MEDITERRANEAN средиземноморски
II. n the MEDITERRANEAN Средиземно море, Средиземноморието

medium ['mi:djəm]
1. среда, средина, нещо средно/междинно/промеждутъчно
среднo качество/число
междинна степен и пр. (between)
happy MEDIUM златна среда
2. (обществена) среда, условия на живот
3. средство, сила, фактор
MEDIUM of exchange/circulation разменно средство
through the MEDIUM of посредством, чрез
4. изк., муз., лит. средства, материал, форма
5. проводник
6. бuoл. среда
7. жив. разтворител (на боя)
8. средство (за информация и пр.)
pl (media) mass media
9. (pl mediums) медиум
10. attr среден, междинен, умерен, мек

medlar ['medlə]
n бот. мушмула (Mespilus germanica)

medley ['medli]
1. смес, смесица, смешение, миш-маш, смесено общество, пъстра тълпа
MEDLEY of books and papers безреден куп от книги и книжа
2. муз. китка, потпури
3. литературен сборник
4. сп. смесена щафета (на бягане, плуване) (и MEDLEY relay)
5. attr смесен, разнообразен, разновиден, пъстър, шарен

medulla [me'dʌlə]
1. костен мозък
2. гръбначен мозък
3. продълговат мозък (и MEDULLA oblongata)
4. aнат. средната част на някой орган, особ. на бъбрека
5. бот. сърцевина

Medusa [mi'dju:zə]
1. зоол. медуза (разред Hydrozoa и Scyphozoa)
2. MEDUSA мит. Медуза

meed [mi:d]
1. n книж. награда, отплата
2. (заслужена) похвала

meek [mi:k]
a смирен, кротък, покорен, мек
as MEEK as a lamb/as Moses кротък като агне

meerschaum ['miəʃəm]
1. минер. морска пяна
2. лула от морска пяна

meet [mi:t]
I. 1. срещам (се с), срещам (е) се, събирам (е) се
2. посрещам (на гaрa и пр.)
3. разминаваме се (за превозни средства)
4. запознавам се с
pleased/glad to MEET you! приятно ми е (да се запознаем)
5. срещам/сливам/пресичам се (за пътищa, реки. линии и пр.)
6. идвам до, достигам (зрението, слуха)
she was afraid to MEET my eye тя се боеше да срещне погледа ми
a strange noise met my ear долових/чух особен шум
a terrible scene met my eyes пред очите ми се откри страшна гледка
there's more in it than MEETs the eye работата е посложна, отколкото изглежда
there's more in him than MEETs the eye не е толкова прост, колкото изглежда, у него има скрити качества
7. отговарям на, задоволявам (желания, изисквания и пр.)
that does not MEET the case това не е задоволително/подходящо, това не стига
that MEETs a long felt want това запълва отдавнашна нужда/празнина
8. справям се с, преодолявам (трудност, пречки и пр.), оборвам (критика, възражения)
to MEET emergencies вземам мерки при спешни случаи
9. плащам (сметки), посрещам (разноски), изплащам (полица)
10. приемам, посрещам
to MEET one's death/end намирам смъртта си
11. бия се с, бия се на дуел, дуелирам се
meet together срещаме се, събираме се
meet up with ам. разг. срещам случайно
meet with срещам (се с), натъквам се на, претърпявам (загуби), преживявам, случва ми се, постига/сполита ме
to MEET with an accident претърпявам злополука
to MEET with adventures имам/случват ми се приключения
to MEET with kindness отнасят се добре/човешки с мен
to MEET with a response намирам отзвук
to MEET with success увенчавам се с успех, успявам
II. n среща, събиране (на ловци и пр.)
III. a ост. подобаващ, уместен, удобен, подходящ (for)
it is MEET редно e (that)

meeting ['mi:tiŋ]
1. събиране, събрание
2. заседание
3. сп. среща, състезание
4. група богомолци
5. място за среща
6. тех. възел, съединение

meeting-house ['mi:tiŋhaus]
n дом за богослужение (особ. на протестантu)

meeting point ['mi:tiŋpɔint]
вж. meeting

megacycle ['megə,saikl]
вж. megahertz

mega-death ['megədeθ]
n единица, равна на 1 милион убити (в ядрена война)

megahertz ['megəhə:ts]
n фuз. мегахерц, мегацикъл (съкр. MHz)

megalith ['megəliθ]
n археол. мегалит

megalomania [,megəlou'meinjə]
n мегаломания, мания за величие

megalopolis [,megə'lɔpəlis]
n многомилионен град

megaphone ['megəfoun]
n мегафон, рупор

megascopic [,megə'skɔpik]
1. увеличен
2. видим с просто око

megaton ['megətʌn]
n мегатон

megilp [mə'gilp]
n изк. разтворител от ленено масло и терпентин

megrim ['mi:grim]
1. мигрена
2. pl потиснатост, униние
3. каприз, прищявка
4. рl вет. вертячка, ценуроза (у конете)

melancholia [,melən'kouljə]
n меланхолия

melancholic [,melən'kɔlik]
1. a меланхоличен
2. n меланхолик

melancholy ['melənkəli]
I. n меланхолия, потиснатост
II. 1. мрачен, потиснат
2. тъжен, навяващ скръб, потискащ

melange [mei'la:nʒ]
n фр. смес, смесица

melba toast ['melbətoust]
n тънка препечена филийка

meld [meld]
v карти обявявам

melee ['melei]
1. n фр. ръкопашен бой, схватка, сбиване, меле
2. блъсканица, навалица
3. бъркотия

meliorate ['mi:liəreit]
v подобрявам (се)

melioration [,mi:liə'reiʃn]
n подобрение, мелиорация

melliferous [me'lifərəs]
a медоносен, медовит

mellifluous [me'lifluəs]
a меден, мелодичен, сладкодумен, красноречив

mellow ['melou]
I. 1. (у) зрял, мек, сладък, сочен (за плод)
2. пивък, отлежал (за вино)
3. глинест, богат, мазен (за почва)
4. поумнял, зрял, улегнал, уталожен
5. прен. мек (за светлина, звук), топъл (за цвят)
6. любезен, добродушен, сърдечен, весел, общителен
in a MELLOW mood размекнат
7. разг. пийнал, с повишено настроение, на градус
II. 1. зрея. узрявам, омеквам, правя (плод) да омекне/да стане сладък и сочен
2. поумнявам, уталожвам се, улягам, правя да поумнее/поулегне, омекотявам
man MELLOWed by age човек, улегнал с възрастта
MELLOWed by age със смекчени от времето цветове и форми (за здание и пр.), със старинен чар

melodeon [mi'loudiən]
1. вид хармониум
2. вид акордеон

melodic [mi'lɔdik]
a мелодичен

melodious [mi'loudiəs]
1. мелодичен
2. мек, нежен, звучен, напевен

melodist ['melədist]
1. композитор на мелодии, майстор на мелодията
2. певец

melodrama [,melə'dra:mə]
1. мелодрама
2. мелодраматичност (и прен.)

melodramatic [,melodrə'mætik]
a мелодраматичен (и прен.)

melody ['melədi]
1. мелодия
2. мелодичност

melon ['melən]
1. бот. пъпеш (Cucumis melo)
2. water-MELON
3. търг. sl. извънредни дивиденги/възнаграждения/печалби

melt [melt]
I. 1. топя (се), стопявам (се), разтопявам (се), разтапям (се), разтварям (се)
2. прен. умирам от горещина, увирам
3. смекчавам (се), омеквам, размеквам се, омекотявам (се)
to MELT with pity трогвам се
to MELT into tears разплаквам се
4. преминавам, превръщам се, сливам се, преливам се
the clouds MELTed into rain от облаците се изсипа дъжд
to MELT into a crowd сливам се с тълпа
one colour MELTs into another цветовете се преливат
melt away стопявам се, прен. увирам/умирам от горещина, разпръсквам се, разсейвам се (и прен.), изчезвам, загубвам се
melt down стопявам, сталям, претопявам
II. 1. стопен метал
2. стопилка
3. плавка

melting ['meltiŋ]
1. който се топи
2. нежен, мек, размекнат
to be in a MELTING mood размекнат съм

melting-point ['meltiŋpɔint]
n физ. температура/точка на топене

melting-pot ['meltiŋpɔt]
1. метал. тигел
2. прен. място, където се смесват различни социални, расови и пр. групи, място, където стават бързи промени
to be in/go into the MELTING-POT претърпявам коренна промяна

Melton ['meltən]
n вид дебел вълнен плат

member ['membə]
1. анaт. част/орган на тялото
2. грaм. част (нa изречение)
3. член (нa дружество и пр.)
MEMBER of Parliament (съкр. MEMBER P.) член на парламента, депутат
private MEMBER back-bencher 2.
probationary MEMBER кандидат-член
sitting MEMBER постоянен член
MEMBER state държава членка (нa оргaнизация)
4. човек (от раса, публика, тълпа и пр.)
MEMBER of the armed forces военнослужещ
5. съставна част, елемент
6. клон на дружество/организация
7. мит., лог. член на уравнение/силогизъм

membership ['membəʃip]
1. членство
2. (брой на) членове
3. обикновени членове (на организация)
4. attr членски
MEMBERSHIP card членска карта

membrane ['membrein]
n биол. ципа, кожица, мембрана

membranous a ципест

memento [mi'mentou]
1. спомен
as a MEMENTO (of) за спомен (от)
MEMENTO mori нещо, което напомня за смъртта, мъртвешка глава, череп
2. напомняне

memo ['memou]
разг. memorandum

memoir ['memwa:]
1. кратка биография/автобиография
2. pl мемоари, спомени, записки
3. научна статия, доклад
рl доклади на научно дружество

memorabilia [,memərə'biliə]
n pl лат. забележителни неща/паметни събития от миналото, спомени

memorability [,memərə'biliti]
n забележителност

memorable ['memərəbl]
a паметен, забележителен, незабравим

memorandum [,memə'rændəm]
1. бeлежка, записка
to make a MEMORANDUM of записвам си
2. паметна бележка. меморандум
3. дипломатическа нота
4. юр. резюме (на договор и пр.)

memorial [mi'mɔ:riəl]
I. 1. който служи да напомня, паметен, MEMORIAL tablet паметна плоча
2. в памет на
MEMORIAL Day aм. ден на загиналите във войните
II. 1. паметник (и писмен)
war MEMORIAL паметник на загинали във война
2. празник. обичай
3. записка, изложение
4. рl хроника, мемоари, спомени, записки
5. петиция

memorialist [mi'mɔ:riəlist]
1. човек, който подава петиция
2. мемоарист, автор на мемоари

memorialize [mi'mɔ:riəlaiz]
1. увековечавам паметта на, (от) празнувам, ознаменувам
2. подавам петиция до

memorize ['meməraiz]
v уча/научавам наизуст, запаметявам

memory ['meməri]
1. памет
the art of MEMORY мнемоника
in MEMORY of в памет на
from MEMORY по памет
within the MEMORY of man откакто помнят хората
beyond the MEMORY of man от/в незапомнени времена
within my MEMORY откакто (се) помня
of blessed/happy MEMORY блаженопочивши
to bear/have/keep in MEMORY помня, запомням
to bring back/call to MEMORY спомням/припомням си
to embalm/enshrine/treasure up in one's MEMORY тача паметта на
to engrave/impress/imprint/stamp in someone's MEMORY запечатвам в паметта на някого
if my MEMORY does not fail me/serves me right ако паметта ми не ме лъже/не ми изневерява
2. спомен
3. attr по памет

memsahib ['mem,sa:ib]
n англоинд. госпожа, господарка

men вж. man

menace ['menəs]
I. 1. заплаха, опасност (to за, of от)
2. прен. напаст
II. v заплашвам, застрашавам (with с)

menage [me'na:ʒ]
n фр. (водене на) домакинство

menagerie [mi'nædʒəri]
n менажерия (и прен.)

mend [mend]
I. 1. поправям, ремонтирам, кърпя, закърпвам, изкърпвам
2. подобрявам (се), възстановявам (се)
to MEND one's manners/ways поправям си поведението
it is never too late to MEND никога не e късно да поправиш грешката си
that won't MEND matters това няма да подобри положението/нещата
the patient is MENDing болният отива към подобрение
the weather is MENDing времето се оправя/е на оправяне
to MEND one's fences поправям отношенията си (with с)
MEND or end или-или, няма полза от полумерки
3. прибавям гориво на, стъквам (огъня)
II. 1. кръпка, запълнена дупка, закърпено място
2. подобряване, подобрение, възстановяване
to be on the MEND отивам към подобрение

mendacious [men'deiʃəs]
a лъжлив, неверен

mendacity [men'dæsiti]
1. лъжливост
2. невярно твърдение

mender ['mendə]
n кърпач, майстор, който извършва поправки

mendicancy ['mendikənsi]
n просия, просене

mendicant ['mendikənt]
1. a просещ
2. n просяк
MENDICANT friars ист. монаси, който се прехранват с просия

mendicity [men'disiti]
вж. mendicancy

menfolk ['menfouk]
1. n pl рaзг. мъжете, мъжкият пол
2. мъжете от едно семейство

menhaden [,men'heidn]
n зоол. риба, подобна на херинга (Brevoortia tyrannus)

menhir ['men,hiə]
n археол. менхир (висок побит камък)

menial ['mi:njəl]
I. 1. на слуга/прислужник, слугински, низш, робски
MENIAL job черна/слугинска работа
the MENIAL staff слугите
2. раболепен, угоднически, лакейски
II. n обик. неодобр. слуга

meningitis [,menin'dʒaitis]
n мед. менингит

meniscus [mi'niskəs]
n менискус (и анат.)

menopause ['menoupɔ:z]
n мед. менопауза, климактерий, критическа възраст

menses ['mensi:z]
n pl физиол. менструация

menstrual ['menstruəl]
1. физиол. менструационен
2. астр. ежемесечен

menstruate ['menstrueit]
v физиол. имам менструация

menstruation [,menstru'eiʃn]
n физиол. менструация

mensurable ['menʃurəbl]
1. a книж. измерим
2. муз. ритмичен

mensural ['menʃurəl]
1. отнасящ се до мярка, мерен
2. муз. ритмичен

mensuration [,mensjuə'reiʃn]
n мерене, измерване, измерение

mental [mentl]
1. умствен, мисловен
MENTAL age психическа възраст
MENTAL powers умствени способности
MENTAL test психологичен изпит
2. душевен
MENTAL case/patient душевноболен
MENTAL hospital психиатрия
3. мислен, вътрешен, неизказан
MENTAL arithmetic смятане на ум
MENTAL reservation мълчалива уговорка, неизказано възражение
4. разг. душевноболен, побъркан, смахнат

mentality [men'tæliti]
1. мисловна способност, ум, разсъдък, интелект
2. манталитет, мисловност, характер

mentally ['mentəli]
1. мислено
2. умствено
душевно, MENTALLY defective/deficient умствено недоразвит
MENTALLY ill душевноболен

mentation [men'teiʃn]
1. n псих. мисловна дейност/процес
2. душевно състояние

mention [menʃn]
I. n споменаване (по име), посочване (of)
to make MENTION/no MENTION of споменавам/не споменавам
honourable MENTION (изказване на) похвала
II. v споменавам (по име), отварям дума за
don't MENTION it няма защо, моля (след изказани благодарности, извинения)
not to MENTION, without MENTIONing да не говорим за

mentionable ['menʃənəbl]
a който може да бъде споменат

mentor ['mentɔ:]
n ментор, наставник, възпитател

menu ['menju:]
n фp. меню

mephistophelean [,mefistə'fi:ljən]
a мефистофелски

mephistophelian [,mefistə'fi:ljən]
вж. mephistophelean

mephitic [me'fitik]
a зловонен, вреден, зловреден, отровен

mephitis [me'faitis]
n зловонни изпарения, миазми

mercantile ['mə:kəntail]
1. търговски (за флота, право и пр.)
2. търгашески, сметкаджийски, меркантилен

mercantilism ['mə:kəntilizm]
1. ост. ик. меркантилизъм
2. търгашество, сметкаджийство, меркантилност

mercenary ['mə:sinəri]
I. 1. користен, користолюбив, търгашески, продажен
2. наемен
II. n наемник, наемен войник

mercer ['mə:sə]
n търговец на текстилни изделия

mercerize ['mə:səraiz]
v текст. мерсеризирам

mercery ['mə:səri]
1. търговия с тъкани
2. текстилни стоки

merchandise ['mə:tʃəndaiz]
I. n стока, стоки
II. 1. търгувам (in с)
2. организирам пласмента/рекламирането на

merchant ['mə:tʃənt]
1. търговец, търговец на едро, ангросист
curb MERCHANT уличен търговец
2. ам., шотл. търговец на дребно, дюкянджия
3. sl. запалянко, любител
speed-MERCHANT шофъор любител на високи скорости
4. attr търговски
MERCHANT prince богат търговец
MERCHANT tailor шивач, който шие облекло със свои материали

merchantable ['mə:tʃəntəbl]
1. който се продава/е за продан
2. който (лесно) се харчи

merchantman ['mə:tʃəntmən]
n (pl-men) търговски кораб

merciful ['mə:siful]
1. милостив, милосърден, състрадателен, снизходителен
2. благоприятен, навременен

merciless ['mə:silis]
a безжалостен, безмислостен, суров, жесток

mercurial [mə:'kjuəriəl]
I. 1. подобен на/причинен от живак, живачен
2. прен. жив, находчив
3. променчив, непостоянен, който е на настроения/повлиян от планената Меркурий
II. n форм. живачен препарат

mercurialism [mə:'kjuəriəlizm]
n мед. хронично живачно отравяне, хидраргиризъм, меркуриализъм

mercuriality [mə:,kjuəri'æliti]
1. живост, находчивост
2. безгрижие
3. непостоянство, несериозност

mercuric [mə:'kjuərik]
a хим. съдържащ двувалентен живак

mercurous ['mə:kjurəs]
a хим. съдържащ едновалентен живак

mercury ['mə:kjuri]
1. живак
2. живачен стълб, барометър
3. мит., астр. MERCURY Меркурий
4. разг. пратеник

mercy ['mə:si]
1. милост, пощада, милосърдие, снизхождение
to have/take MERCY on, to show MERCY to смилявам се над, пощадявам
for MERCY's sake! за бога! at the MERCY of на произвола/под властта/на благоволението/в ръцете на
MERCY on us! int бог да ни е на помощ! (ужас)
я гледай ти! (изненада)
left to the tender mercies of upoн. оставен на благоволението на
2. благодат, късмет, щастие
it's a MERCY that какъв късмет/слава богу, че
one must be thankful for small mercies човек трябва да бъде благодарен и за наймалките добрини/да се задоволява с малко
3. attr извършен от състрадание
MERCY killing безболезнено умъртвяване на неизлечимо болен

mercy-seat ['mə:sisi:t]
1. др. евр. скиния
2. църк. божият престол
3. божия милост

mere [miə]
I. 1. n ост., поет. освен в геогр. имена - езеро
2. блато
II. a истински, чист, обикновен
she's a MERE child тя е съвсем млада, едва ли не дете
MERE spectator обикновен наблюдател
the MERE sight of her makes me tremble само като я погледна/видя и се разтрепервам
it's a MERE/the MEREst trifle дребна работа
out of MERE spite от чиста злоба, само от злоба
by the MEREst chance/accident съвсем случайно

merely ['miəli]
a прен. просто, само

meretricious [,meri'triʃəs]
1. евтин, крещящ, безвкусен, с чисто външен ефект (и за стил)
2. подобаващ на проститутка, проститутски

merganser [mə:'gænsə]
n зоол. голям потапник (Mergus merganser)

merge [mə:dʒ]
1. сливам (се) (in), съединяваме (се), обединяваме (се), уедряваме се (за предприятия)
2. смесвам (се)
преливам, преминавам, превръщам се (in, into в)

merger ['mə:dʒə]
n юр. сливане, обединение, уедряване (на предприятия), обединено/уедрено предприятие

meridian [mə'ridiən]
1. геогр., астр. меридиан
prime MERIDIAN нулев меридиан
2. зенит, пладне
3. прен. зенит, апогей, връх (на слава и пр.), разцвет
4. attr пладнешки, обеден, астр. зенитен, кулминационен, върховен

meridional [mə'ridiənəl]
I. 1. меридианов, меридианен
2. меридионален, южноевропейски
II. n южняк (особ. жител на Южна Франция)

meringue [mə'ræŋ]
1. n фр. печени разбити белтъци със захар (за глазура и пр.)
2. целувка (сладкиш)

merino [mə'ri:nou]
1. мериносова овца (и MERINO sheep)
2. плат от мериносова вълна, мериносова прежда
3. attr мериносов

merit ['merit]
I. 1. и pl заслуга
to take MERIT to oneself for something, to make a MERIT of something /doing something приписвам си голяма заслуга за нещо/задето съм направил нещо
Order of MERIT (съкр. O. M.) орден за (граждански/военни) заслуги
2. достойнство, качество
book of true MERIT ценна книга
certificate of MERIT грамота
3. pl основание, основателност, същина
judgement on the MERITs присъда по същество
to go into/discuss the MERITs of something обсъждам доводите за и против нещо
MERIT system ам. назначаване на служба въз основа на качества, a не по политически съображения и пр
II. v заслужавам, достоен съм за

meritorious [meri'tɔ:riəs]
a похвален, заслужаващ похвала, заслужен

Merle [mə:l]
n ост. зоол. кос

merlin ['mə:lin]
n зоол. малък сокол, чучулигар (Falco columbarius)

merlon ['mə:lɔn]
n зъбец (на крепостна стена)

mermaid ['mə:meid]
n мит. морска сирена

merman ['mə:mən]
n мит. тритон

merriment ['merimənt]
n веселие, веселба

merry ['meri]
I. 1. весел, радостен
MERRY as a lark/cricket/grig, as MERRY as the day is long много весел, пълен с живот, жизнерадостен
to make MERRY веселя се, забавлявам се
2. шеговит, забавен
to make MERRY over/about присмивам се на
3. ост. приятен, приветлив
MERRY (old) England добрата стара Англия
4. разг. пийнал, развеселен
MERRY hell sl. бъркотия
to play MERRY hell with съвсем обърквам
II. n бот. дива черна череша (Prunus avium)

merry-andrew ['meri'ændru:]
n шут, смешник

merry-go-round ['merigou,raund]
n въртележка (на панаир)

merry-maker ['meri,meikə]
n човек, който се весели/забавлява
MERRY-MAKERs весела компания

merry-making ['meri,meikiŋ]
n веселие, веселба, увеселение

merrythought ['meriθɔ:t]
n зоол. ядец (кост)

mesa ['meisə]
n геогр. високо скалисто плато

mesalliance [me'zæliəns,,mei'zælia:ns]
фр. misalliance

meseems [mi'si:mz]
v ост. струва ми се

mesentery ['mesəntəri]
n анат. мезентерий, було, опорак

mesh [meʃ]
I. 1. дупка, бримка (на мрежа), клуп, примка, отвор, клетка (на сито)
2. рl мрежа (и физиол.)
3. рl прен. примки, уловки, мрежи
4. тех. зацепване
in MESH зацепен
5. ел. затворена верига
II. 1. улавям (се) в мрежа, прен. впримчвам
2. тех. зацепвам (се)

meshwork ['meʃwə:k]
n мрежа, мрежи

meshy ['meʃi]
a мрежест

mesial ['mi:zjəl]
a среден, медиален

mesmeric [mez'merik]
a хипнотичен

mesmerism n хипнотизъм

mesmerist ['mezmərist]
n хипнотизатор

mesmerize ['mezməraiz]
v хипнотизирам (и прен.)

mesne [mi:n]
a юр. междинен

mesozoic [,mesou'zouik]
a геол. мезозойски

mesquit [me'ski:t]
n бот. мескит (Prosopis juliflora)

mesquite [me'ski:t]
вж. mesquit

mess [mes]
I. 1. ост. ястие, гозба, каша, порция
for a MESS of pottage библ. прен. за паница леща
2. кърма за добитък, ярма, храна за кучета
3. смесица, смешение
4. мръсотия
to make a MESS of изпоцапвам
5. прен. каша, бъркотия, неразбория
to make a MESS of things забърквам каша, оплесквам я
to be in a MESS в безпорядък съм, загазил съм (го)
6. офицерски стол, сервираната храна в стол, хранещите се в стол, столуващите
II. 1. цапам, изцапвам
2. хвърлям в безпорядък
разхвърлям (и с up)
3. прен. оплесквам, обърквам (и с up)
4. воен., мор. храня се в стол, храня (столуващи)
mess about/around (with) бърникам, разбърквам, развалям, обърквам (планове, проекти), разг. отнасям се грубо/пренебрежително, играя си, прен. играя си, мотая се, шляя се, разг. имам вземане-даване/меша се с
mess in (with) меся се, бъркам се
mess together храня се в същия стол
mess up разбърквам, обърквам, изпоцапвам
mess with храня се в същия стол с (някого)

message ['mesidʒ]
I. 1. съобщение, известие
2. бележка, съобщение (по телефона и пр.)
3. послание (на президент и пр.)
4. поръчка
to go on a MESSAGE, to run MESSAGEs изпълнявам поръчка/поръчки
5. завет, идея (която искам да внуша), основна идея, тема, смисъл, значение, поука
to get the MESSAGE sl. разбирам (за какво става дума), загрявам
II. 1. ряд. изпращам известие
2. предавам (заповед, съобщение) чрез сигнали (по телеграфа, радиото), сигнализирам

messenger ['mesindʒə]
1. пратеник, куриер (и дипломатически)
hotel MESSENGER хоп, хотелиерски прислужник (за поръчки из града)
telegraph MESSENGER раздавач на телеграми
2. ост. предвестник

messenger-pigeon n пощенски гълъб

mess hall ['meshɔ:l]
n воен. стол, столова

messiah [mi'saiə]
n рел. месия, спасител

messianic [,mesi'ænik]
a месиански

messieurs вж. monsieur

mess jacket ['mes,dʒækit]
1. мор. (двуредна) куртка
2. къса бяла мъжка дреха (полуофициална)

mess-kit ['meskit]
n войнишки/туристически прибори за готвене и ядене

messmate ['mesmeit]
n мор. сътрапезник

Messrs ['mesəz]
n (pl от Mr) господа (обик. пред име на фирма)

mess tin ['mestin]
n войнишко канче

messuage ['meswidʒ]
n юр. къща с двор

mess-up ['mesʌp]
n разг. прен. бъркотия, каша

messy ['mesi]
1. мръсен
2. разхвърлян
3. прен. объркан

mestizo [mes'ti:zou]
n португалски/испански метис

met [met]
I. вж. meet
II. 1. meteorological
2. metropolitan
III. n the MET метеорологическа служба, ам. Метрополитън опера

metabolic [,metə'bɔlik]
a метаболически, отнасящ се до обмяната на веществата

metabolism [me'tæbəlizəm]
n биол. метаболизъм, обмяна на веществата

metabolize [me'tæbəlaiz]
v биол. обменям (тъкан) чрез метаболизъм

metage ['mi:tidʒ]
n (такса за) премерване на въглища

metal [metl]
I. 1. метал
2. мин. рудоносна скала
coarse METAL меден камък
3. материал за производство на стъкло, разтопено стъкло, стъклена маса (в стъкларството и грънчарството)
4. стр. чакъл
5. жп. баласт
6. жп. рl релcи
to run off/leave/jump the METALs дерайлирам
7. печ. букволеярна сплав, печатарски букви
8. прен. вж. mettle
9. attr метален
II. 1. метализирам, покривам с метал
2. жп. полагам баласт
3. стр. постилам (път) с чакъл
METALled road шосе

metalization n метализация, галванизация

metalize v покривам с метал, метализирам

metallic [mi'tælik]
1. метален (и за пари), като метал
2. прен. рязък, остър (за звук, глас)

metalliferous [,metə'lifərəs]
a хим. металоносен
a рудоносен, съдържащ метал

metalloid ['metəlɔid]
n хим. неметал, металоид

metallurgic [,metə'lə:dʒik]
a металургически, металургичен

metallurgical [,metə'lə:dʒikl]
вж. metallurgic

metallurgist [me'tælədʒist]
n металург

metallurgy [me'tælədʒi]
n металургия

metal-work ['metlwə:k]
1. метални изделия
2. рl обик. с гл. в sing металургичен завод

metal-worker ['metl,wə:kə]
n металик, металоработник

metal-working ['metl,wə:kiŋ]
n металообработване

metamorphose [,metə'mɔ:fouz]
v видоизменям, превръщам (into), преобразявам

metamorphosis [,metə'mɔ:fəsis]
1. биол. метаморфоза (и прен.)
2. преобразяване, видоизменение

metaphor ['metəfə]
n стил. метафора

metaphoric [,metə'fɔrik]
a метафоричен, образен

metaphorical [,metə'fɔrikl]
вж. metaphoric

metaphysical [,metə'fizikl]
I. 1. фил. метафизически
2. нематериален, нереален, отвлечен, прекалено тънък, неуловим, неясен
3. свръхестествен
4. лит. метафизически (за английската поезия от началото на XVII в.)
II. n метафизически поет

metaphysics [,metə'fiziks]
n pl с гл. в sing метафизика

metastasis [me'tæstəsis]
1. мед. метастаза
2. биол. метаболизъм

metathesis [me'tæθəsis]
n (pl-ses) хим., ез. метатеза

mete [mi:t]
I. n пограничен знак, граница
METEs and bounds юр. граници и предели
II. 1. поет. меря
2. to METE out книж. раздавам, предназначавам, отсъждам (наказание)

meteor ['mi:tjə]
1. метеор (и прен.), падаща звезда
2. ряд. атмосферно явление

meteoric [,mi:ti'ɔrik]
1. метеорен
2. прен. подобен на метеор, стремглав, блестящ и главоломен
METEORIC career блестяща/бърза кариера
3. атмосферен

meteorite ['mi:tjərait]
n метеорит

meteorologic [,mi:tjərə'lɔdʒik]
a метеорологичен

meteorological [,mi:tjərə'lɔdʒikl]
вж. meteorologic

meteorology [,mi:tjə'rɔlədʒi]
n метеорология

meter ['mi:tə]
I. 1. измервателен уред/инструмент, брояч
water-METER водомер
2. измервач
II. вж. metre

methane ['mi:θein]
n хим. метан, блатен газ

methinks [mi'θiŋks]
v (methought) ост. струва ми се

method ['meθəd]
1. метод, начин
2. система, ред
man of METHOD човек на реда
there's METHOD in his madness той не е толкова луд, колкото изглежда
3. схема на класификация
4. ам. методология, методика, технология

methodic [mi'θɔdik]
1. методичен, системен, планомерен
2. уреден, който обича реда, систематичен
3. методологичен

methodical [mi'θɔdikl]
вж. methodic

Methodism ['mеθədizm]
n рел. методизъм

methodize ['meθədaiz]
1. слагам ред
2. прилагам/работя планово/системно
3. нареждам систематически

methought вж. methinks

meths [meθs]
рl разг. methylated spirits (вж. methylate)

methyl ['meθil]
n хим. метил
METHYL alcohol метилов алкохол, метанол

methylate ['meθileit]
1. v хим. внасям метилова група в
2. денатурирам (спирт)
METHYLATEd spirits денатуриран спирт

meticulous [mi'tikjuləs]
a (педантично) точен, добросъвестен до дребнавост, най-щателен

metier ['meitjei]
n фр. занятие, професия, бранш

metis ['meitis]
n (pl mtis) метис

metonymy [mi'tɔnimi]
n стил. метонимия

metre ['mi:tə]
1. стихотворна стъпка/размер
in METRE в стихове
2. метър

metric ['metrik]
a метрически
METRIC system метрическа/десетична мерна система
to go METRIC преминавам към метрическата/десетичната система

metrical ['metrikl]
1. лит. метричен, мерен, ритмичен, стихотворен
2. метров, метрически
3. измерителен, измервателен

metro ['meitrou]
съкр. от metropolitan railway (вж. metropolitan)

metrology [mi'trɔlədʒi]
n метрология, учение за мерките и теглилките

metronome ['metrənoum]
n муз. метроном

metronymic [,metrə'nimik]
1. a който е образуван от майчино име
2. n майчино име

metropolis [mi'trɔpəlis]
n столица, главен град, метрополия
the METROPOLIS англ. гр. Лондон

metropolitan [,metrə'pɔlitən]
I. 1. столичен
METROPOLITAN borough общински район (в Лондон)
METROPOLITAN railway градска подземна/надземна електрическа жп линия, метро (особ. в Париж)
2. църк. митрополитски
METROPOLITAN bishop архиепископ, правосл. митрополит
II. 1. столичанин
2. църк. архиепископ, правосл. митрополит

mettle [metl]
1. характер, нрав, темперамент
to show one's METTLE показвам колко струвам/на какво съм способен
2. дух, кураж, ревност, усърдие, издръжливост
full of METTLE юначен, ревностен, буен, неукротим (за кон)
to be on one's METTLE амбицирам се
to put someone on his METTLE амбицирам някого

mettled [metld]
1. усърден, ревностен
2. смел, неустрашим

mettlesome ['metlsəm]
вж. mettled

mew [mju:]
I. n зоол. чайка буревестница (Larus canus)
II. 1. клетка (за соколи)
2. сменяне на перушината
3. затвор
4. скривалище, уединено място
III. 1. затварям (сокол) в клетка
2. разг. затварям в затвор (и с up)
3. сменям перушината си (особ. за сокол)
IV. v мяуча, мяукам
V. n мяукане

mewl [mju:l]
1. мяукам (като котка)
2. скимтя, хленча

mews [mju:z]
1. ост. уличка с частни конюшни
2. модернизирани жилища над бивши конюшни (в Англия)

Mexican ['meksikən]
1. a мексикански
2. n мексиканец

Mexico n Мексико

mezzanine ['metsəni:n]
1. n um. мецанин
2. театр. помещение под сцената

mezzo ['medzou]
I. a um. муз. умерен
II. adv муз. умерено
MEZZO forte доста силно (не с пълен глас)

mezzo-soprano [,medzousə'pra:nou]
n (партия за) мецосопран (о)

mezzotint ['medzoutint]
1. n изк. мецотинто (вид грифична техникa)
2. мецотинто (гравюра)

mho [mou]
n ел. сименс, мо

mi [mi:]
n муз. ми

miaou [mi:'au]
I. вж. mew
II. вж. mew

miaow [mi:'au]
I. вж. miaou
II. вж. miaou

miasma [mi'æzmə]
n (pl-mas, -mata) миазма, вредно/заразно изпарение

miaul [mjaul]
вж. mew

mica ['maikə]
n минер. слюда

micaceous [mai'keiʃəs]
a минер. слюден

mice вж. mouse

Michaelmas ['miklməs]
n Архангелов ден (29 септември)

michaelmas daisy ['miklməs,deizi]
n бот. астра, димит ровче (Aster)

Mick [mik]
1. n sl. пренебр. ирландец
2. католик

mickey ['miki]
n sl. to take the MICKEY (out of someone) баламосвам/занасям/майтапя се (с някого)

mickle [mikl]
1. ост., шотл. a много, голям
2. n го лямо количество
many a little/pickle makes a MICKLE шотл. капка по капка вир става

micky вж. mickey

microbe ['maikroub]
n микроб

microbial [mai'kroubiəl]
a микробен

microbic [mai'kroubik]
вж. microbial

microbiology n микробиология

microcosm ['maikroukɔzm]
1. микрокосмос
2. нещо представено в миниатюр (система и пр.)
3. прен. малкият свят (човекът)

microelectronics [,maikrou,ilek'trɔniks]
n pl с гл. в sing. микроелектроника

microfilm ['maikroufilm]
n микрофилм

micrograph ['maikrougra:f]
1. n l. микроснимка
2. микрограф

micromesh ['maikroumeʃ]
a от фина мрежа (за чорап)

micron ['maikrɔn]
n физ. микрон

micro-organism [,maikrou'ɔ:gənizm]
n микроорганизъм

microphone ['maikrəfoun]
n микрофон

microscope ['maikrəskoup]
n микроскоп

microscopic [,maikrə'skɔpik]
a микроскопичен

mid [mid]
a среден (за част, положение) (главно в съчет.)
in MID Atlantic посред Атлантическия океан
in MID winter посред зима

mid-air ['midɛə]
1. въздушно пространство, небе
in MID-AIR във въздуха
2. attr който става/се случва във въздуха
MID-AIR collision сблъскване (на самолети) във въздуха

mid-course ['midkɔ:s]
n in MID-COURSE посред пътя

midday ['middei]
1. пладне, обед
at MIDDAY по пладне
2. attr пладнешки, обеден
MIDDAY meal обед

midden [midn]
1. диал. бунище
2. kitchen MIDDEN археол. къокенмединг

middle [midl]
I. 1. среден, централен
MIDDLE English ез. средноанглийски език (от XII до края на XV в.)
MIDDLE age/years средна възраст
MIDDLE watch мор. среднощна вахта (от 24 до 4 ч.)
2. грам. среден (за залог)
3. лог. общ (за член на силогизъм)
II. 1. среда
2. талия, кръст
3. грам. среден залог
4. лог. общ член (на силогизъм)
5. стока от средно качество
in the MIDDLE of посред, в средата на
точно през/по времe на
in the MIDDLE of nowhere някъде по дяволите
I was in the MIDDLE of reading тъкмо (си) четях
III. 1. поставям в средата
2. футб. подавам (топката) към средата на игрището

middle-aged [,midl'eidʒd]
a на средна възраст

middle ages [,midl'eidʒiz]
n the MIDDLE AGES средните векове

middle-brow ['midlbrau]
1. a без особени интелектуални интереси
2. n човек без такива интереси

middle class [,midl'kla:s]
1. the MIDDLE CLASS (es) буржоазията
the upper/lower MIDDLE CLASS едрата/дребната буржоазия
2. пренебр. еснафи
3. attr буржоазен

middleman ['midlmæn]
n (pl-men) посредник, комисионер

middlemost ['midlmoust]
a среден, централен

middle-of-the-road ['midləvðə'roud]
1. среден, неутрален
2. компромисен

middle-size ['midlsaiz]
a със среден размер

middle-weight ['midlweit]
1. a със средно тегло, от сродна категория (за боксъор, борец)
2. n боксъор/борец от средна категория (66-75 кг)

middling ['midliŋ]
I. 1. среден (no големина)
2. посредствен, второкачествен, средно/не особено добър, не кой знае какъв
II. adv разг. средно (висок и пр.)
how are you? -MIDDLING как сте? -горе-долу, средна работа
III. n обик. рl стоки от средно качество (особ. брашно)

middy ['midi]
1. разг. съкр. от midshipman
2. attr
MIDDY blouse широка блуза (за жени, деца) с матроска яка

midge [midʒ]
1. зоол. мушичка, комарче
2. прен. дребосък, мъниче

midget ['midʒit]
1. дребосък, мъниче
2. прен. фъстък, джудже
3. миниатюрен предмет
4. attr миниатюрен

midinette [,midi'net]
n фр. продавачка от парижки магазин

midland ['midlənd]
I. 1. централен, отдалечен от море
2. вътрешен (за море)
the MIDLAND Sea Средиземно море
II. 1. вътрешност (на страна)
2. pl the MIDLAND s централните графства (на Англия)

midmost ['midmoust]
a среден, централен

midnight ['midnait]
1. полунощ
2. непрогледен мрак
dark/black as MIDNIGHT тъмно като в рог
3. attr среднощен, късен
to burn the MIDNIGHT oil работя до късно през нощта

mid-rib ['midrib]
n бот. средна жила (на листо)

midriff ['midrif]
1. анат. диафрагма
2. разг. корем
3. долна част на корсаж

midshipman ['midʃipmən]
n (pl-men) мор. флотски курсант

midships ['midʃips]
adv мор. към/в средата на кораба

midst [midst]
I. n книж. среда
in the MIDST of his work/his reading задълбочен в работата си, както се е зачел
born in the MIDST of misery роден в нищета
in the MIDST of winter посред зима
in the MIDST of war в разгара на войната
in the MIDST of all this тъкмо тогава/в този момент
in/from our MIDST в/от нашата среда
II. prep поем. сред, вcред

midstream ['midstri:m]
n мор. талвег

midsummer ['mid,sʌmə]
1. средата на лятото
2. лятно слънцестоене (21 юни)
MIDSUMMER day Енъовден (24 юни)
MIDSUMMER madness лудост, умопомрачение, разг. чисто безумие, връх на безумието

midway ['midwei]
I. 1. a разположен в средата/насред път/по средата на (и MIDWAY between)
2. n ам. централна алея (на изложба, панаир)
II. adv насред път, на средата

midwife ['midwaif]
n (pl-ves) акушерка

midwifery ['midwifəri]
n акушерство

midwinter ['mid'wintə]
1. средата на зимата
2. зимното слънцестоене (21 декември)

mien [mi:n]
1. книж. вид, външност
lofty MIEN величествена осанка, надменен вид
of pleasing MIEN с приятна външност
2. ост. държание

miff [mif]
I. 1. мусене, кисело настроение
to be in a MIFF кисел съм, не съм на кеф
2. спречкване, леко скарване, сдърпване
II. 1. спречквам се, счепквам се, сдърпвам се (with с)
2. дразня (се), раздразвам (се), ядосвам (се), засягам (се)
to be MIFF ed сърдит/засегнат съм, правя фасон

miffy ['mifi]
a разг. докачлив, обидчив

might [mait]
I. вж. may
II. n мощ, сила, могъщество
with all one's MIGHT, with MIGHT and main с все сила/всички сили
MIGHT is right правотo e на силния

might-have-been ['maithəvbi:n]
1. пропусната възможност
2. неуспял човек

mightily ['maitili]
1. ocm. мощно, силно
2. разг. извънредно (много)

mightiness ['maitinis]
n сила, мош, могъщество, величие

mighty ['maiti]
I. 1. силен, мощен, могъщ
2. огромен
3. paзг. много голям/важен
II. adv разг. извънредно (много)

mignonette [,minjə'net]
1. бот. резеда (Reseda odorata)
2. вид фина френска дантела

migraine ['mi:grein]
n мед. мигрена

migrant ['maigrənt]
I. a миграционен, скитнически, прелетен (за птици)
II. 1. преселник
2. прелетна птица

migrate [mai'greit]
1. преселвам се, емигрирам
2. мигрирам (за риби)
прелитам (за птицu)

migration [mai'greiʃn]
1. миграция, преселване, преселение
2. миграция (на птици, риби)
3. група емигранти

migratory ['maigrətəri]
1. миграционен, прелетен, преселнишки
2. скитнически, номадски

mike [maik]
I. съкр. от microphone, microscope
II. 1. клинча
2. хайлазувам, безделнича

mil [mil]
1. хиляда
per MIL на хиляда
2. фарм. милилитър
3. тех. мил

milady [mi'leidi]
n фр. ост. миледи (обръщение към благородница)

milage вж. mileage

milch [miltʃ]
a доен (за крава)

milch-cow ['miltʃkau]
n дойна крава (и прен.)

mild [maild]
1. мек, кротък, благ
2. мек (за климат), слаб (за лекарство, питие), яваш (за тютюн), лек (за наказание)
MILD form of measles шарка в лека форма
3. умерен
the play was a MILD success пиесата имаше известен успех

mildew ['mildju:]
I. 1. милдю (болест no лозята)
2. плесен
II. 1. хващам милдю
2. плесенясвам

mildewy ['mildju:i]
1. нападнат от милдю
2. плесенясал

mildly ['maildli]
1. благо, кротко
2. умерено
to put it MILDLY меко казано

mildness n мекота

mile [mail]
n миля
Statute MILE британска сухопътна миля (1,609 км)
nautical/sea/geographical MILE морска миля (1,853 км)
for MILEs and MILEs с километри
he lives MILEs away той живее много далече/по дяволите
MILEs better много по-добре
to stand/stick out a MILE изпъквам отдалеч, очебиен/съвсем очевиден съм
there's no one within MILEs of him as a painter той e ненадминат/никой не може да се мери с него като художник
to run a MILE from прен. разг. бягам като от огън от
not a hundred/million MILEs from ирон. наблизо
to be MILEs from believing съвсем не вярвам

mileage ['mailidʒ]
1. километраж
2. скорост (в мили)
3. пътни пари (на миля)
to get a lot of MILEAGE out of something ам. разг. изкарвам си парите от нещо

mile-post n километричен стълб (камък)

milesian [mai'li:zjən]
1. шег. a ирландски
2. n ирландец

mile-stone ['mailstoun]
1. километражен камък
2. прен. важно събитие

milfoil ['milfɔil]
n бот. обикновен равнец (Achillea millefolium)

miliary ['miliəri]
1. просовиден
2. мед. милиарен

milieu ['mi:ljə:]
n фр. (обществена) среда

militancy ['militənsi]
n бойкост, войнственост, агресивност, нападателност

militant ['militənt]
1. a боек, войнствен, борчески, нападателен, активен
Church MILITANT войнствуваща църква
2. n боец, борец, активист

militarism ['militərizm]
n милитаризъм, военщина, войнолюбие

militarize ['militəraiz]
v милитаризирам

military ['militəri]
1. a военен, войнишки, войскови
of MILITARY age на възраст да отбие военната си служба
MILITARY man военен
MILITARY preparedness бойна готовност
2. n рl военни, войска

militate ['militeit]
1. вредя, преча, в ущърб съм (against на)
2. боря се (against, for)

militia [mi'liʃə]
1. ист. войска
2. ист. народно опълчение
3. запасна армия, запас (в Англия, САЩ)
4. милиция

militiaman [mi'liʃəmən]
1. военно задължен човек
2. ист. опълченец, войник от опълчението
3. милиционер

milk [milk]
I. 1. мляко
2. млечен сок (на растение)
3. attr млечен
MILK powder мляко на прах
MILK of lime стр. варно мляко
the land of MILK and honey обетованата земя
MILK for babes прен. нещо съвсем елементарно (за книга и пр.)
MILK of human kindness човещина, състрадание
MILK and roses млечнобяла кожа и румени бузи
it's no use crying over spilt MILK станалото-станало
II. 1. доя
2. давам мляко (за добитък)
3. добивам сок (от дърво) (from)
извличам отрова (от змия) (from)
4. разг. използувам, експлоатирам, изигравам, изтръгвам, извличам
5. to MILK the wire, to MILK a message from a telegraph/telephone line подслушвам телеграфно/телефонно съобщение

milk-and-water ['milkən'wɔ:tə]
a безинтересен, блудкав, безсъдържателен, сладникаво сантиментален

milker ['milkə]
1. дояч
2. млечна/дойна крава

milk fever [,milk'fi:və]
n мед. млечна треска (у родилки)

milk-float ['milkflout]
n кола за разнасяне на мляко

milking-machine ['milkiŋmə,ʃi:n]
n доилна машина

milk-leg ['milkleg]
n мед. флебит (особ. у родилки)

milk-livered [,milk'livəd]
a страхлив, боязлив

milkmaid ['milkmeid]
n доячка

milkman ['milkmən]
1. дояч
2. млекар

milk pudding ['milk,pudiŋ]
n сутляш на фурна

milk punch ['milkpʌntʃ]
n питие от мляко, уиски и подправки

milk-run ['milkrʌn]
1. редовна обиколка на млекар
2. редовен полет/рейс, редовно служебно пътуване

milk-shake ['milkʃeik]
n коктейл от мляко и плодов сироп

milk snake ['milksneik]
n зоол. сев. -ам. млечна змия (Lampropeltis triangulum)

milksop ['milksɔp]
n мекушав човек, мамино синче

milk sugar ['milk,ʃugə]
n хим. млечна захар, лактоза

milkweed ['milkwi:d]
1. n бот. млечок, млечка (Euphorbia)
2. вид американско растение (Asclepias syriaca)
3. кострец (Sonchus oleraceus)

milkwort ['milkwə:t]
n бот. гелчарка (Polygala)

milky ['milki]
1. млечен, подобен на/примесен с мляко
2. отделящ мляко (за растения)
the MILKY Way астр. Млечният път

mill [mil]
I. 1. воденица, мелница
2. мелничка (за кафе и пр.)
3. фабрика, завод
4. тех. машина, валцов стан, трошачка, фреза
5. преса (за сокове и пр.)
6. sl. боксов мач, борба с юмруци
to go/pass/have been through the MILL минавам през големи изпитания, бивам подложен на тежка тренировка
to put someone through the MILL подлагам никого на тежки изпитания/тренировка
the MILLs of God grind slowly възмездието идва бавно, но сигурно, ще дойде Видовден
II. 1. меля, смилам
2. тех. фрезовам, смилам, натрошавам, валцувам
3. правя обрез (на монета)
4. валям (сукно)
5. готв. разбивам
6. sl. боксирам се, напердашвам, млатя
7. въртя се в кръг/насамнатам, кръжа (about, around) (за тълпа, добитък)
III. n ам. хилядна (част) от долара

millboard ['milbɔ:d]
n дебел картон (за подвързия)

mill dam ['mildæm]
n воденичен яз

millenarian [,mile'nɛəriən]
1. a рел. хилиастки
2. прел. хилиаст

millenarianism [,mili'nɛəriənizm]
n рел. хилиазъм, милениризъм (учение за идването на милениума)

millenary ['milenəri]
I. 1. състоящ се от хиляда, особ. хилядогодишен, хилядолетен
2. рел. който е на/за милениума
II. 1. хилядолетие, хилядогодишнина
2. рел. човек, вярващ в милениума

millenial [mi'leniəl]
a хилядогодишен, хилядолетен

millenialism [mi'leniəlizm]
вж. millenarianism

millenium [mi'leniəm]
1. хилядолетие
2. рел. милениум, хилядогодишното царуване на Христа
3. прен. обик. upoн. бъдещ златен век

millepede вж. millipede

miller ['milə]
1. мелничар, воденичар
2. фрезист
3. тех. фрезмашина, фреза

miller's thumb ['miləzθʌm]
n зоол. главоч (риба) (Cottus gobio)

millesimal [mi'lesiml]
1. a хиляден, с хиляда части
2. n хилядна част

millet ['milit]
n бот. просо (Panicum miliaceum)

mill-hand ['milhænd]
1. фабричен/заводски работник, особ. текстилец
2. мелничарски работник
3. метал. валцувач

milliard ['milja:d]
n милиард

millibar ['miliba:]
n метеор. милибар

milligram ['miligræm]
n милиграм

milligramme ['miligræm]
вж. milligram

millimetre ['mili,mi:tə]
n милиметър

milliner ['milinə]
1. шапкарка
2. ост. галантерист

millinery ['milinəri]
1. шапкарски. стоки
2. шапкарство
3. магазин за дамски шапки
4. ост. галантерийни стоки

milling-cutter n фреза

million ['miljən]
1. милион
two MILLION men, two MILLIONs of men два милиона души
worth MILLIONs който има милиони, милионер
2. прен. много голям брой
MILLIONs of милиони, безброй
3. the MILLION (s) милионите, масите
to look like a MILLION dollars разг. изглеждам чудесно

millionaire [,miljə'nɛə]
n милионер

millionairess [,miljə'nɛəris]
ж. р. от millionaire

millionth ['miljənθ]
1. a милионен (no ред, за част)
2. n една милионна част

millipede ['milipi:d]
n зоол. стоножка (разрeд Diplopoda)

mill-owner ['mil,ounə]
n фабрикант

mill-pond ['milpɔnd]
n воденичен вир
like a/as calm as a MILL-POND гладко като огледало (за море)

mill-race ['milreis]
n воденичен улей/вада

millstone ['milstoun]
1. воденичен камък
2. MILLSTONE grit минер. кварцитен пясъчник
3. прен. тежък товар, затруднено положение
between the upper and the nether MILLSTONE между чука и наковалнята, в затруднено положение, под голям натиск
to see far into/to look through a MILLSTONE надарен съм с необикновена проницателност (обик. upoн.)

mill-stream ['milstri:m]
вж. mill-race

mill-wheel ['milwi:l]
n водно колело (на мелница), воденично колело

mill-wright ['milrait]
n машиностроител, конструктор, шлосер механик

milord [mi'lɔ:d]
n фр. ост. английски лорд, богат англичанин

milt [milt]
I. n далак
II. n зоол. мляко (у риба)
III. v оплождам хайвер

milter ['miltə]
n зоол. мъжка риба в разплодния период

mime [maim]
I. 1. мим (в древна Гърция и Рим)
2. мим, мимолог, изпълнител на мимове
3. мим, смешник, шут
II. 1. играя в мим
2. мимик съм, играя (роля) в пантомима
3. изразявам чрез мимика, имитирам

mimeograph ['mimiəgra:f]
I. n циклостил
II. v отпечатвам/вадя на циклостил

mimesis [mai'mi:sis]
n биол. мимикрия

mimetic [mi'metik]
1. мимически, подражателен
2. присъщ на мимикрията

mimic ['mimik]
I. 1. мимически, подражателен, имитативен
the MIMIC art/stage мимиката, мимодрамата, пантомимата
2. престорен, привиден, изкуствен
MIMIC colouration мимикрия
3. имитиран, по подражание на
MIMIC battle военна игра
II. n имитатор, пародист, подражател, мимик
III. 1. подражавам на, имитирам, пародирам
2. напълно наподобявам

mimicry ['mimikri]
1. имитиране, подражаване, пародия
2. биол. мимикрия

mimosa [mi'mouzə]
n бот. мимоза

minaret ['minəret]
n минаре

minatory ['minətəri]
a заплашителен

mince [mins]
I. 1. кълцам, меля (месо)
2. прен. смекчавам, омекотявам
to MINCE matters критикувам деликатно/с учтиви изрази
not to MINCE matters/one's words не му цепя басма, не се церемоня, говоря направо/без заобикалки
3. говоря глезено/превзето
4. ситня, ходя с дребни крачки
5. държа се превзето
II. n кайма, кълцано месо

mincemeat ['minsmi:t]
1. ряд. mince
2. смес от скълцани стафиди, портокалови кори и др. подправки
to make MINCEMEAT of съсипвам, правя наравно със земята/на мат и маскара

mince-pie [,mins'pai]
n коледна пирожка (със скълцани стафиди, портокалови кори и пр.)

mincing ['minsiŋ]
a превзет, префърцунен

mind [maind]
I. 1. ум, разум, разсъдък, интелект
to be in one's right MIND нормален съм
to be out of one's MIND луд/побъркан съм
to go out of one's MIND полудявам
of sound MIND нормален, здравомислещ
great MINDs велики умове
no two MINDs think alike всеки си разсъждава посвоему
2. дух, съзнание, манталитет, мисловност
absence of MIND разсеяност
presence of MIND присъствие на духа, самообладание
I can't get that out of my MIND не мога да избия това от главата си, все за това мисля
to have something on one's MIND загрижен съм, нещо ми тежи
strength of MIND волевост
3. мнение, мисъл, намерение, решение, воля, внимание
to be of someone's MIND, to be of the same MIND as someone, to be of a MIND with someone съгласен съм с някого, единодушни/на същото мнение сме с някого
to be in two MINDs about двоумя се/колебая се относно
to give/put/set/turn one's MIND to съcредоточавам се върху
to bend someone's MIND разг. повлиявам някому
to blow someone's MIND разг. възбуждам някого (силно) (за наркотично средство)
to have something in MIND намислил съм нещо, имам нещо предвид
to keep one's MIND on something съсредоточавам се върху/мисля за нещо
to close/shut one's MIND to не възприемам, не желая да видя/възприема
nothing was further from his MIND съвсем нямаше такова намерение
to make up one's MIND (about something) решавам (се) (на нещо)
to make up one's MIND to something примирявам се с нещо
to make up one's MIND to do something решавам (се) да направя нещо
to change one's MIND променям решението си
to give someone a piece of one's MIND накастрям/нарязвам някого
to have half a MIND to почти съм склонен да
to have a good MIND to иде ми да
to know one's own MIND знам какво искам
to speak one's MIND казвам това, което мисля
to take someone's MIND off something отвличам вниманието на някого от нещо
to my MIND по мое мнение, по мой вкус
4. памет, спомен
to bear/keep in MIND не забравям, спомням си, имам грижата за, имам предвид
to put someone in MIND of напомням някому за (нещо)
to put out of one's MIND забравям съзнателно
to bring/recall something to someone's MIND припомням някому нещо
II. 1. грижа се за, гледам, пазя, внимавам
MIND the baby! пази/гледай детето! MIND the step! внимавай, има стъпало! to MIND one's own business/affairs гледам си работата, не се бъркам в чужди работи
MIND you're not late! гледай да не/хем да не закъснееш! MIND the paint/the dog! пази се от боята/кучето! I have no objection, MIND (you) забележете (добре), нямам възражения
2. помня, не забравям, обръщам внимание на, спазвам
to MIND the rules спазвам правилата
I don't MIND what people say не ме интересува какво ще кажат хората
who MINDs what he says? кой му обръща внимание/го бръсне? never MIND him не му обръщай внимание
never MIND the expense няма значение колко струва
3. уважавам
to MIND one's elders уважавам постарите
4. обик. в отр. и въпрос. изр. имам нещо против, не съм съгласен, не ми харесва, тежи ми
do you MIND my smoking/if I smoke? имате ли нещо против, ако запуша? would you MIND opening the window? бихте ли отворили прозореца? моля, отвороте прозореца! I don't MIND все ми е едно, безразлично ми е, съгласен съм, може, бива
I don't MIND the cold издържам на студ
I don't MIND hard work, but I do MIND commuting in winter не ми тежи тежката работа, но възразявам срещу пътуването до работата зиме
I shouldn't MIND a cup of tea с удоволствие бих изпил/пийвам чаша чай
will you have some more cake? -I don't MIND if I do! искаш ли още кейк? -може! to MIND one's P's and Q's говоря/действувам предпазливо, спазвам приличието
to MIND the shop, ам. store прен. разпореждам се
never MIND! нищо! няма значение!

mind-bending ['maind,bendiŋ]
a оказващ влияние, повлияващ

mind-blowing ['maind,blouiŋ]
a предизвикващ състояние на екстаз (за наркотично средство)

minded ['maindid]
1. predic склонен, наклонен, с намерение (to do да направя)
he was not so MINDED той нямаше такива намерения
if he were/was so MINDED ако искаше
2. с наречия и в съчет.
commercially MINDED с търговски дух
car-MINDED запален на тема коли
food MINDED който обича да си похапва (хубаво)
theatre-MINDED people любители на театъра

minder ['maində]
n гледач, пазач
machine MINDER водач на машина

mindful ['maindful]
1. който помни/не забравя (of)
to be MINDFUL of one's duties изпълнявам/помня задълженията си
2. грижлив, загрижен (of за)

mindless ['maindlis]
1. глупав, безсмислен
2. нехаен, безразличен
който забравя/пренебрегва (of)

mind-reader ['maind,ri:də]
n човек, който чете чужди мисли

mine [main]
I. 1. predic мой
a friend of MINE един мой приятел/приятелка
2. ост. поет. attr пред думи, започващи с гласна, h
MINE heart сърцето ми
MINE ears ушите ми
II. 1. мина, рудница (и прен.), рудник, кариера
MINE of information богат източник на знания
2. желязна руда
3. залеж, пласт
4. воен., мор. мина, подземна галерия за поставяне на мина
to spring a MINE on someone изненадвам някого неприятно
III. 1. копая, изкопавам, подкопавам, подривам
2. мин. копая/добивам въглища
3. добивам
to MINE the air for nitrogen извличам азот от въздуха
4. воен. минирам, поставям мини, разрушавам с мина
5. вж. undermine
6. ровя/заравям се в земята (за животно)

minefield ['mainfi:ld]
1. находище/местонахождение на полезни изкопаеми, руднично поле
2. воен., мор. минно поле/заграждане
3. прен. опасна област

mine-layer ['main,leiə]
n воен. кораб/самолет за поставяне на мини

miner ['mainə]
1. минъор, рудокопач
2. воен. сапъор
3. poвещо животно, животно, което прави подземни ходове

mineral ['minərəl]
I. 1. минерален
2. хим. неорганичен
II. 1. минерал
2. pl полезни изкопаеми, руда
3. обик. рl минерална вода, сода
MINERAL jelly n вазелин
MINERAL oil n минерално масло

mineralize ['minərəlaiz]
1. минерализирам, насищам с минерални соли
2. правя геоложки проучвания

mineralogical [,minərə'lɔdʒikl]
a минералогически

mineralogist [,minə'rælədʒist]
n минералог

mineralogy [,minə'rælədʒi]
n минералогия

mineral pitch [,minərəl'pitʃ]
n асфалт

mineral-wool [,minərəl'wul]
вж. rock wool

minestrone [,mini'strouni]
n um. гъста супа от зеленчуци и фиде

mine sweeper ['main,swi:pə]
n воен. мор. миночистач

mine-thrower ['main,θrоuə]
n воен. минохвъргачка

minever вж. miniver

mine-worker ['mainwə:kə]
вж. miner

mingle [miŋgl]
1. смесвам
смесвам се (with)
to MINGLE in the crowd загубвам се в/смесвам се с тълпата
they MINGLEd their tears те заплакаха заедно
truth MINGLEd with falsehood истина, примесена с лъжа
2. общувам (in, with)
to MINGLE in society движа се в обществото

mingy ['mindʒi]
a разг. стиснат, скъпернически

mini ['mini]
1. нещо малко, минижуп и пр
2. attr мини

miniature ['minətʃə]
1. изк. миниатюра
in MINIATURE в малък мащаб
2. attr изк. миниатюрен, отнасящ се до миниатюра, миниатюрен, малогабаритен

miniaturist ['minə,tjuərist]
n изк. миниатюрист

minibus ['minibʌs]
n малък автобус

minify ['minifai]
1. смалявам, намалявам
2. омаловажавам

minikin ['minikin]
1. дребосък, дребосъче, фъстък, жена минъонка, женче
2. attr дребничък, изящен, миличък, превзет, префърцунен

minim ['minim]
1. муз. половина нота
2. капка (1/60 от драхмата-аптекарска мярка за течности)
3. съвсем дребен предмет, човече, дребосък

minimal ['miniməl]
a минимален, най-малък

minimize ['minimaiz]
1. намалявам, свеждам до минимум
2. омаловажавам

minimum ['miniməm]
1. минимум, минимално значение/количество
2. attr минимален

mining ['mainiŋ]
1. разработване на мина
2. attr минен
3. a миньорски, минен

minion ['minjən]
1. книж. любимец, фаворит
2. раболепен слуга, креатура, ласкател
the MINIONs of the law тъмничари, полицаи
3. печ. минъон

miniskirt ['miniskə:t]
n минижуп

minister ['ministə]
I. 1. министър (u пълномощен)
MINISTER of the Crown член на кабинета (в Англия)
2. свещеник, пастор (неангликански) (и MINISTER of religion)
3. катoл. игумен на някои ордени (и MINISTER general)
4. агент, служител
MINISTER of vengeance прен. оръдие на отмъщението
II. 1. служа, прислужвам, обслужвам
to MINISTER to someone's needs грижа се за/обслужвам/гледам някого
2. съдействувам (to за), ост. оказвам (помощ)

ministerial [,mini'stiəriəl]
1. министерски, правителствен
2. свещенически, пасторски
3. ост. съдействуващ за
4. служебен, изпълнителен

ministerially [,mini'stiəriəli]
1. като/в качеството си на министър/член на кабинета
2. като/в качеството си на свещеник

ministrant ['ministrənt]
I. a който служи някому/за нещо (to)
II. 1. служител, помощник
2. свещенослужител

ministration [,mini'streiʃn]
1. книж. помощ, услуга (особ. от църковен служител), грижа
2. богослужение

ministry ['ministri]
1. служба на министър
2. служба на свещеник
the MINISTRY духовенството
to enter the MINISTRY ставам свещеник
3. катoл. игумен (на няколко ордена)
4. министерство (и сградата)
5. правителство, кабинет
6. ост. сътрудничество, съдействие, помощ

minium ['miniəm]
n хим. оловен миний, миниум

miniver ['minivə]
n хермелин

mink [miŋk]
1. зоол. норка, воден пор, визон (Putorius lutreola, Mustela vison)
2. кожата на същия
3. attr от норка/визон

minnesinger ['mini,siŋə]
n нем. ист. минезенгер, германски трубадур

minnow ['minou]
n зоол. лещанка (риба) (Phoxinus phoxinus)

Minoan [mi'nouən]
a археол. минойски

minor ['mainə]
I. 1. по-малък, по-маловажен, второстепенен, маловажен, незначителен, дребен, втори (за специалност в университет)
MINOR court съд от по-низша инстанция
2. непълнолетен
3. по-малък (от двама), уч. младши (от двама братя)
4. францискански (за монах)
5. муз. минъорен
6. прен. тъжен
in a MINOR key в тъжно настроение
7. картu минъорен (за цвят)
II. 1. непълнолетен (човек)
2. лог. третият член, втора предпоставка (в силогизъм)
3. муз. минъорна гама
4. рел. MINOR Minorite

minorca [mi'nɔ:kə]
n порода кокошки

minorite ['mainərait]
n рел. минорит, францисканец (монах)

minority [mai'nɔriti]
1. по-малко число
2. малцинство
3. непълнолетие
4. attr на/за/от малцинство

minster ['minstə]
1. манастирска църква
2. катедрала

minstrel ['minstrəl]
1. ист. менестрел
2. прен. поет, певец, музикант
3. особ. рl естраден певец, комедиант

minstrelsy ['minstrəlsi]
1. ист. менестрелство, изкуство на менестрел
2. ост. поезия (особ. народна)

mint [mint]
I. n бот. джоджен (сем. Mentha)
II. 1. монетен двор
2. прен. куп, много
to be worth a MINT of money червив съм с пари (за човек), струвам луди пари (за предмет)
3. прен. източник, произход
in MINT condition/state съвсем нов, като нов, новновеничък
III. 1. сека пари
2. прен. съчинявам, измислям, изковавам (думи. изрази)

mintage ['mintidʒ]
1. (право на/такса за) сечене на монети
2. легенда (на монета)
3. монети (особ. сечени на един път)
4. съчиняване, изковаване (на нова дума и np.)

minuend ['minjuənd]
n мат. умаляемо

minuet [,minju'et]
n фp. муз. менует

minus ['mainəs]
I. prep минус, без
II. мат. a отрицателен
III. 1. минус, знак минус
2. отрицателна величина

minuscule ['minəskju:l]
1. ез. минускул, дребна буква (в ръкопис)
2. печ. малка буква

minute ['minit]
I. 1. минута
2. разг. миг, момент
in a few MINUTEs след малко
I'll come in/I shan't be a MINUTE ей-сега идвам
on/to the MINUTE точно в определеното вpeмe. the MINUTE (that) he comes щом дойде
3. геом., астр. минута
4. паметна бележка, инструкции, официален меморандум, писмени нареждания
5. рl протокол (на събрание)
MINUTE steak тънък бифтек
up to the MINUTE съвсем модерен, най-пресен, последен (за новина)
II. 1. измервам време (на състезание и пр.)
2. протоколирам
to MINUTE down записвам (си)
III. 1. съвсем малък/дребен
2. незначителен
3. най-подробен, щателен, точен

minute-book ['minitbuk]
n протоколна книга

minute-hand ['minithænd]
n минутна стрелка (на часовник)

minutely [mai'nju:tli]
adv подробно, основно, щателно, внимателно

minuteman ['minitmæn]
n (pl-men) ам. ист. войник от народното опълчение (от времето на Освободителната война)

minutiae [mai'nju:ʃii:]
n лат. съвсем дребни/незначителни подробности

minx [miŋks]
n шег. хитруша, нахалница, палавница, дявол, кокетка

Miocene ['maiəsi:n]
1. геол. a миоценски
2. n Миоцен

miracle ['mirəkl]
1. чудо
by a MIRACLE по чудо
MIRACLE of ingenuity/impudence невероятна изобретателност/нахалство
2. miracle play

miracle play ['mirəklplei]
n лит. миракъл

miraculous [mi'rækjuləs]
1. чудотворен, свръхестествен
2. учудващ
3. разг. чуден

miraculously [mi'rækjuləsli]
adv (като) по чудо

mirage [mi'ra:ʒ]
n фp. мираж (и прен.)

mire ['maiə]
I. 1. кал, тиня (и прен.)
2. блато, тресавище
to find oneself /be/stick in the MIRE прен. загазил/в затруднение съм
to drag someone ('s name) through theMIRE прен. опозорявам някого
II. 1. изплесквам (се) с кал, потъвам в кал
2. прен. въвличам в затруднение/беда
3. позоря, опетнявам

mirk вж. murk

mirror ['mirə]
I. 1. огледало, огледална повърхност
2. прен. отражение, образец, модел
to hold the MIRROR up to nature изобразявам вярно природата
II. v отразявам (като огледало) (и прен.)

mirth [mə:θ]
n веселие, радост, смях

mirthful ['mə:θful]
a радостен, весел

mirthless ['mə:θlis]
a безрадостен, тъжен

miry ['maiəri]
1. кален, изцапан, оплескан с кал
2. блатист

mis [mis]
pref погрешен, погрешно, неправилен, неправилно, лошо, зле, неблагоприятен, неблагоприятно, не

misadventure [,misəd'ventʃə]
n нещастен случай, злополука
by MISADVENTURE по една нещастна случайност/съвпадение
death by MISADVENTURE смърт при злополука

misalliance [,misə'laiəns]
n социално неравен брак

misanthrope ['mizənθroup]
n мизантроп, човекомразец

misanthropy [mi'zænθrəpi]
n мизантропия, човеконенавистничество

misapply [,misə'plai]
1. неправилно използувам/прилагам
2. злоупотребявам

misapprehend ['mis,æpri'hend]
вж. misunderstand

misapprehension ['mis,æpri'henʃn]
n недоразумение
to be under a MISAPPREHENSION заблуждавам се

misappropriate [,misə'prouprieit]
v присвоявам незаконно, злоупотребявам (пари)

misbecome [,misbi'kʌm]
v (-became, -become) нe подхождам/подобавам/приличам на

misbegotten [,misbi'gɔtn]
1. извънбрачен (за дете)
2. незаконно придобит
3. разг. пропаднал, несполучлив (за план и пр.)
4. презрян, жалък

misbehave [,misbi'heiv]
v държа се зле/нечестно/непорядъчно

misbelief [,misbi'li:f]
1. рел. ерес
2. заблуда, погрешно мнение

misbrand [mis'brænd]
v слагам погрешен етикет на (с цел да заблудя)

miscalculate [,mis'kælkjuleit]
v погрешно/неправилно пресмятам/предвиждам, правя погрешна сметка

miscarriage [,mis'kæridʒ]
1. несполука, неуспех
MISCARRIAGE of justice съдебна грешка
2. недоставяне, непредаване (на стоки, писмо)
3. помятане, (спонтанен) аборт

miscarry [,mis'kæri]
1. не сполучвам, не успявам
2. изгубвам се (за писмо, пратка)
3. помятам, абортирам

miscast [,mis'ka:st]
1. v (-cast) театр. давам неподходяща роля на (актъор)
2. поставям (пиеса) с неподходящо разпределени роли

miscegenation [,misidʒi'neiʃn]
n смесване, кръстосване на раси (особ. в САЩ между бели и черни)

miscellanea [,misi'leiniə]
1. n pl лат. лит. сборник от всякакви материали, откъси
2. жур. разни (рубрика)

miscellaneous [,misi'leinjəs]
1. смесен, разен, разнообразен, разнороден
MISCELLANEOUS column жур. разни (обяви и съобщения)
2. който е с много качества (за човек)

miscellany [mi'seləni]
1. смес (ица)
2. лит. miscellanea

mischance [,mis'tʃa:ns]
n нещастен случай/случайност, злополука
by MISCHANCE, through a MISCHANCE по една нещастна случайност, без да искам

mischief ['mistʃif]
1. пакост, вреда, повреда, разрушения, зло, беда, беля, неприятност
to do someone a MISCHIEF напакостявам/навреждам някому, наранявам/убивам някого
to mean MISCHIEF мисля някому злото, готов съм на всичко, опасен съм
to make MISCHIEF between всявам раздор между
the MISCHIEF of it is that лошото/бедата е там, че
2. немирство, палавост, палавщина
to be always getting into MISCHIEF постоянно правя бели
to be up to MISCHIEF кроя нещо, правя беля
to keep children out of MISCHIEF гледам деца да не правят пакости
he is full of MISCHIEF голям дявол/пакостник e
piece of MISCHIEF лудория
3. разг. палавец, палавник
4. дяволитост, насмешливост
eyes full of MISCHIEF дяволити очи
where/what/how the MISCHIEF къде/какво/как по дяволите

mischief-maker ['mistʃif,meikə]
n сплетник, интригант

mischievous ['mistʃivəs]
1. зловреден, злонамерен
2. пакостен, пакостлив, палав, немирен
3. игрив, закачлив, дяволит

miscible ['misibl]
a податлив на смесванe (with)

misconception [,miskən'sepʃn]
1. погрешно мнение, схващане
2. недоразумение

misconduct [,mis'kɔndʌkt]
I. 1. лошо държане/поведение
2. лошо ръководене/администриране
3. съпружеска изневяра
II. 1. зле ръководя (работа)
2. refl държа се зле (with с)
3. refl изневерявам (with)

misconstruction [,miskən'strʌkʃn]
n неправилно/погрешно тълкуване
your words are open to MISCONSTRUCTION думите ви може да бъдат зле изтълкувани

misconstrue [,miskən'stru:]
1. погрешно превеждам (дума. пасаж)
2. погрешно разбирам, зле тълкувам

miscreant ['miskriənt]
I. 1. книж. лош, низък, подъл
2. ост. друговерски, погански
II. 1. книж. мерзавец, злодей, долен човек, изверг
2. ост. друговерец, поганец

miscreated [,miskri'eitid]
1. уродлив
2. неодобр. чудовищен

misdeal [,mis'di:l]
I. v (-dealt) раздавам грешно (картu)
II. n картu малдон

misdeed [,mis'di:d]
n злодеяние, престъпление

misdemeanour [,misdi'mi:nə]
1. юр. наказуема простъпка, дребно престъпление
2. простъпка
3. лошо държане

misdirect [,misdi'rekt]
1. неправилно напътствувам
2. погрешно надписвам (писмо)
3. давам погрешни указания, осведомявам зле (жури-за съдия)

misdoing [,mis'du:iŋ]
n обик. pl злодеяние

mise-en-scene [,mi:zan'sein]
1. n фp. театр. мизансцен
2. прен. обстановка (на събитие)

miser ['maizə]
n скъперник

miserable ['mizərəbl]
1. отчаян, злочест, клет, окаян
MISERABLE with cold премалял от студ
to make someone's life MISERABLE правя нечий живот непоносим
2. мизерен, нищожен, жалък
3. лош, отвратителен, ужасен, невъзможен

miserably ['mizərəbli]
1. мизерно
2. страшно, ужасно, крайно
to fail MISERABLY провалям се напълно/безславно

miserere [,mizə'riəri]
1. n лат. молба, вик за милост/помощ
2. църк. господи, помилуй

miserly ['maizəli]
a скъпернически, стиснат, свидлив, алчен

misery ['mizəri]
1. и pl мъка, нещастие, злочестина, страдание
to be in a MISERY/to suffer MISERY from toothache умирам от зъбобол
to put an animal out of its MISERY убивам животно, за да не страда, слагам край на мъките му
2. мизерия, нищета, немотия
3. разг. мърморко

misfeasance [mis'fi:zəns]
n юр. злоупотреба с власт

misfire [,mis'faiə]
I. 1. воен. правя засечка (за оръжие)
2. тех. не се паля, не тръгвам, отказвам (за двигател)
3. разг. нямам успех, провалям cе (за шега и пр.)
II. 1. воен. засечка
2. тех. неуспешно запалване

misfit ['misfit]
1. лошо скроена/несполучлива дреха
2. неприспособил се човек (към дадени условия), неподходящ за работата си човек
the social MISFITs неприобщени/саможиви хора

misfortune [mis'fɔ:tʃən]
n нещастие, беда, лош късмет
it is more his MISFORTUNE than his fault той e по-скоро за окайване, отколкото за укор

misgive [mis'giv]
v (-gave, -given) impers ост.
my heart/mind MISGIVEs me предчувствувам нещо лошо

misgiving [mis'giviŋ]
n опасение, лошо предчувствие

misgovern [,mis'gʌvən]
v лошо/зле управлявам/ръководя

misguided [,mis'gaidid]
a заблуден, погрешен, погрешно насочен

misguidedly [,mis'gaididli]
adv в заблуждението си, без да преценявам правилно

mishandle [,mis'hændl]
1. отнасям се грубо с, малтретирам
2. прен. справям се зле с (нещо), не подхващам (нещо) правилно

mishap ['mishæp]
n злополука, нещастен случай, неуспех, лош късмет
to arrive without MISHAP пристигам благополучно

mish-mash ['miʃmæʃ]
n бъркотия, каша, мишмаш

misinformation [,misinfɔ:'meiʃn]
n погрешни/неверни сведения/информация

misjudge [,mis'dʒʌdʒ]
v зле/погрешно преценявам, съставям си погрешно мнение за, недооценявам, подценявам

mislay [,mis'lei]
v (-laid) забутвам, не мога да намеря, (временно) загубвам

mislead [,mis'li:d]
1. заблуждавам, въвеждам в заблуждение
2. измамвам

misleading [,mis'li:diŋ]
a заблуждаващ, лъжлив, подвеждащ

misled вж. mislead

mismanage [,mis'mænidʒ]
1. зле ръководя/направлявам/администрирам
2. справям се зле с, изтървавам

misnomer [,mis'noumə]
n погрешно название, погрешна употреба на израз, термин и пр.
it's a MISNOMER to call this a first class hotel погрешно e това заведение да се нарича първокласен хотел

misogamist [mi'sɔgəmist]
n гр. противник на брак

misogynist [mi'sɔdʒinist]
n женомразец

misplace [,mis'pleis]
1. поставям не на място, затурям
2. обик. pass оказвам (някому) незаслужено (доверие), изпитвам (към някого чувство), без да го заслужава
his trust had been MISPLACEd доверието му се оказа незаслужено/неуместно

misplaced a неуместен, неоправдан

misprint [,mis'print]
I. v отпечатвам погрешно
II. n печатна грешка

misprision [,mis'priʒn]
n юр. укривателство, престъпно нехайство

mispronounce v произнасям неправилно

misquote v цитирам невярно

misread [,mis'ri:d]
1. чета неправилно
2. тълкувам погрешно

misrepresent ['mis,repri'zent]
v представям неточно/невярно, предавам погрешно

misrule [,mis'ru:l]
I. v управлявам зле
II. 1. лошо управление
2. безпорядък, безредие

miss [mis]
I. 1. не улучвам, не постигам целта си (и прен.)
he never MISSes той винаги удря право в целта
to MISS fire воен. правя засечка
to MISS the point не схващам същността на въпроса
2. не намирам/срещам/виждам/заварвам (вкъщи), не успявам да взема/хвана/достигна/задържа
to MISS one's hold не успявам да се задържа
he MISSed the bank той не успя да скочи на брега
to MISS one's way сбърквам пътя
the house is at the corner, you can't MISS it къщата e на ъгъла, не може да не я видите
3. изпускам (влак и пр.), пропускам (удобен случай)
to MISS the boat/bus прен. закъснявам, пропускам удобен случай
4. избягвам, избавям се от
he narrowly/only just MISSed being killed за малко не го убиха/не загина
5. забелязвам/чувствувам отсъствието на, липева ми (някой, нещо)
when did you MISS your purse? кога забелязахте, че портмонето ви го няма? we are sure to be MISSed непременно ще забележат отсъствието ни/че ни няма
the old man won't be MISSed никой няма да съжалява, че старецът го няма/е починал/се е пенсионирал
I MISS you very much много ми липсвате
6. изпускам (ред, дума и пр. при четене, писане. и пр.) (и с out)
I shall MISS out the sweet course ще се въздържа от/няма да ям десерта
to MISS out on something ам. изпускам/не успявам да взема/видя и пр. нещо
II. 1. несполучлив удар, неуспех
a MISS is as good as a mile неуспехът си e неуспех
2. разг. помятане, аборт
to give something the MISS отминавам/прескачам/пропускам/не посещавам нещо
III. 1. MISS госпожица
the MISS Smiths, the Misses Smith госпожици (те) Смит
2. пренебр. шег. госпожичка
3. MISS прен. мис (царица на красотата)
MISS Europe мис Европа
4. мис (обръщение към млада учителка, продавачка и пр. без споменаване на името и)

missal [misl]
n църк. католически требник

missel ['misəl]
n зоол. имелов дрозд (Turdus viscivorus) (и MISSEL-thrush)

misshapen [,mis'ʃeipn]
a безформен, деформиран, уродлив

missile ['misail]
1. n воен. реактивен снаряд
2. ракетен снаряд
3. attr метателен

missing ['misiŋ]
1. липсващ, отсъствуващ, изгубен
the MISSING link биол. липсващото звено (хипотетичният животински тип между маймуната и човека)
there is something MISSING, something is MISSING липcва нещо
2. воен. (безследно) изчезнал
reported MISSING обявен за изчезнал

mission [miʃn]
1. мисия, делегация
2. посолство, легация
3. мисия, призвание, цел
4. задача, поръчение, мисия, командировка
to go on a MISSION отивам в командировка
5. воен., ав. бойна задача
6. мисия, религиозна организация, мисионерска дейност
7. църква, обслужвана от приходящ свещеник
8. attr мисионерски

missionary ['miʃnəri]
1. мисионер
2. attr мисионерски

missis ['misiz]
1. разг. the MISSIS госпожата, господарката (използвано от прислужници)
2. нар., разг. the/my MISSIS госпожата ми, жена ми, жената

missish ['misiʃ]
a разг. афектиран, превзет

missive ['misiv]
n послание, официално писмо

missus ['misəz]
вж. missis

Missy ['misi]
n разг. госпожичка

mist [mist]
I. 1. (лека) мъгла
Scotch MIST тежка/мокра мъгла, ръмеж
2. мъглявина, замъгленост
3. прен. воал, було, перде (пред погледа)
II. v замъглявам (cе)
помрачавам се (и с over)

mistake [mi'steik]
I. 1. сбърквам, бъркам, погрешно/криво разбирам
there is no mistaking his words не може да има никакво съмнение относно думите му
you have mistaken your man разг. сбъркали сте адреса
2. припознавам се в (някого) (for)
I mistook him for his brother взех гo за брат му
there is no mistaking it/him не може да не го познаеш
II. n грешка, заблуждение, заблуда
by MISTAKE по погрешка, погрешно
to make a MISTAKE сбърквам, греша, правя грешка
make no MISTAKE about it, let there be no MISTAKE about it не се залъгвай по този въпрос, да сме наясно по този въпрос, не си прави илюзии
he made the MISTAKE of going there грешката му e, че отиде там
and no MISTAKE разг. несъмнено, безспорно, няма лъжа

mistaken [mis'teikən]
1. погрешен, неправилен, неуместен
MISTAKEN identity припознаване
2. в грешка, сгрешил, сбъркал
you are MISTAKEN грешите, лъжете се, не сте прав

mistakenly [mis'teikənli]
adv погрешно, неправилно

mister ['mistə]
I. 1. господин
2. обикновен гражданин (без титла) (обик. plain/mere MISTER)
II. v разг. наричам (някого) господин

mistime [,mis'taim]
v правя/върша/казвам не навреме
избързвам/закъснявам с (обик. pass)

mistimed [,mis'taimd]
a ненавременен, неудачен

mistle thrush ['mislθrʌʃ]
вж. missel

mistletoe ['misltou]
n бот. имел (Viscum album)

mistook вж. mistake

mistral ['mistrəl]
n мистрал (вятър)

mistress ['mistris]
1. господарка, владетелка, повелителка
to be one's own MISTRESS сама съм си господарка
MISTRESS of the Robes англ. титла на първата придворна дама
2. ост. госпожа
3. учителка
4. майсторка, специалистка
5. любовница, метреса, държанка
6. поет. любима, възлюблена

mistrial [,mis'traiəl]
1. n юр. неправилно проведен съдебен процес
2. ам. неприключен процес

mistrust [,mis'trʌst]
I. n недоверие, подозрение
II. v нямам доверие на/в, съмнявам се в, подозирам

mistrustful [,mis'trʌstful]
a недоверчив, подозрителен
to be MISTRUSTFUL of нямам доверие в

misty ['misti]
1. мъглив, замъглен
2. неясен, смътен
3. насълзен, пълен със сълзи (за очи)

misunderstand [,misʌndə'stænd]
v (-stood) погрешно разбирам

misunderstanding [,misʌndə'stændiŋ]
1. недоразумение
2. неправилно/погрешно разбиране

misunderstood вж. misunderstand

misusage [,mis'ju:zidʒ]
вж. misuse

misuse [mis'ju:s]
I. 1. неправилна/погрешна употреба
2. злоупотреба (of с)
3. малтретиране
II. 1. употребявам/прилагам неправилно/погрешно
2. злоупотребявам
3. малтретирам

misuser [,mis'ju:zə]
1. n юр. злоупотреба с право/свобoда
2. злоупотребител

mite [mait]
I. 1. червейче (в сирене, брашно и пр.)
2. зоол. кърлеж (разряд Асаrina)
II. 1. лепта
2. прен. малък принос
3. дребно нещо
4. дребосъче
a MITE of a child мъничко детенце

miter ам. mitre

mitigate ['mitigeit]
v смекчавам, облекчавам, уталожвам, успокоявам, намалявам (болка, наказание и пр.)
mitigating circumstances смекчаващи вината обстоятелства

mitigation [,miti'geiʃn]
n смекчаване, облекчаване

mitigatory ['mitigeitəri]
a смекчаващ

mitrailleuse [,mitrai'ə:z]
n фр. воен. ист. картечница

mitre ['maitə]
I. 1. църк. митра
2. прен. владишки/епископски сан
II. v давам владишки/епископски сан на
III. n тех. съединяване/скосяване под ъгъл 45
IV. v тех. съединявам/скосявам под ъгъл 45

mitt [mit]
1. mitten
2. sl. ръкавица за бейзбол, боксъорска ръкавица
3. sl. ръка, юмрук
to give someone the frozen MITT sl. приемам някого хладно, обръщам гръб някому

mitten [mitn]
1. дамска ръкавица без пръсти, ръкавица с един пръст (само за палеца)
2. боксъорска ръкавица
3. pl sl. белезници
to handle without MITTENs пипам здраво, не си поплювам, не се шегувам
to get the MITTEN sl. получавам отказ, бивам уволнен
to give someone the MITTEN sl. отказвам някому, давам някому пътя, уволнявам някого

mittimus ['mitiməs]
n лат. юр. заповед за изпращане в затвора

mix [miks]
I. 1. смесвам (се), размесвам (се), примесвам, разбърквам
to MIX a salad правя/приготвям салата
2. комбинирам (се), съчетавам (се)
they MIX well добре си подхождат/схождат
3. общувам (with)
to MIX in society движа се в обществото, водя светски живот
to MIX with people срещам/общувам с много хора
4. смесвам, кръстосвам (породи)
to MIX in, to MIX it разг. сбивам се
mix in/into примесвам, прибавям (в)
смесвам (with с)
mix up смесвам, размесвам основно, бъркам, разбърквам, прен. обърквам, забърквам, въвличам, замесвам
to be/get MIXed up in something забърквам се в нещо, неодобр. събирам се, общувам
to get MIXed up with someone хващам се/уплитам се с някого
II. 1. смес
2. готв. полуфабрикат за сладкиш и пр
3. бъркотия, хаос

mixed [mikst]
1. смесен, размесен, разнороден, от мъже и жени
MIXED sweets бонбони асорти
MIXED bag разнообразен лов/плячка, разнородна група
MIXED grill мешана скара
MIXED blessing факт/събитие с добри и лоши страни
MIXED feelings противоречиви/смесени чувства
to be accorded a MIXED reception бивам посрещнат с одобрение от едни, a с неодобрение от други/с акламации, примесени с освирквания
MIXED train жп. товаро-пътнически/смесен влак
MIXED brigade воен. сборна бригада
MIXED doubles тенис смесени двойки
2. разг. объркан

mixed-up ['mikstʌp]
1. объркан
2. неприспособен

mixer ['miksə]
1. тех., готв. миксер, бъркачка
2. рад. смесител
3. разг. общителен човек, контактна личност
to be a good MIXER лесно общувам с (най-различни) хора
to be a bad MIXER саможив/затворен човек съм, не умея да общувам с хората

mix-in ['miksin]
n ам. сбиване, счепкване

mixture ['mikstʃə]
1. смесване, размесване
2. смес, смесица, комбинация
3. фарм. микстура
cough-MIXTURE сироп за кашлица
4. текст. меланж, тъкан от разноцветни нишки

mix-up ['miksʌp]
n разг. неразбория, бъркотия, суматоха

mizen n мор. задна мачта

mizzen [mizn]
1. n мор. бизан (и MIZZEN-mast)
2. долното платно на бизан

mizzle [mizl]
I. v диал., разг. рося, ръмя
II. n ситен дъжд, ръмеж
III. v sl. избягвам, офейквам, духвам

mnemonic [ni:'mɔnik]
I. a мнемоничен, който помага на/усилва паметта
II. 1. мнемотехнически способ
2. рl с гл. в sing мнемоника, мнемотехника

Mo [mou]
n разг., съкр. от moment
half a MO! ей сега! wait a MO! (почакай) минутка!

moa ['mouə]
n зоол. вид изчезнала новозеландска птица (Dinornis)

moan [moun]
I. 1. стон, стенание, пъшкане, охкане
2. ост. жалба, оплакване
II. 1. стена, пъшкам, охкам
2. ост. оплаквам се, вайкам се

moat [mout]
I. n ров (с вода-около крепост и пр.)
II. v заграждам с ров

mob [mɔb]
I. 1. тълпа, сган, сбирщина, простолюдие
the MOB ост. масите
2. sl. апашка шайка/банда
3. австрал. стадо
4. attr на тълпата
MOB law/rule закон на тълпата/на линча, саморазправа
MOB oratory площадно ораторство
II. 1. тълпя се, трупам се
2. нападам, нахвърлям се върху
3. обграждам и акламирам

mobile ['moubail]
I. 1. подвижен
MOBILE warfare воен. маневрена война
MOBILE home фургон, пригоден за жилище
MOBILE unit кола, снабдена с апаратура (и телевизионна)
2. променлив, непостоянен
3. прен. жив, лек
MOBILE features живи/изразителни черти
4. социално приспособим
II. n украшение, направено от движещи се пръчици и пластинки

mobility [mou'biliti]
1. подвижност
2. прен. живост
3. непостоянство

mobilization [,moubilai'zeiʃn]
n мобилизиране, мобилизация

mobilize ['moubilaiz]
1. воен. мобилизирам (се) (и прен.)
2. пускам в обръщение/действие (средства, капитали и пр.), поставям в действие/движение

mobster ['mɔbstə]
n sl. гангстер

moccasin ['mɔkəsin]
1. мокасин, цървул
2. ам., зоол. вид отровна змия (от сем. Agkistrodon, Natrix)

mocha ['mɔkə]
1. мока (кафе)
2. подправка от шоколад и кафе
3. m. фина кожа за ръкавици

mock [mɔk]
I. 1. присмивам се на, осмивам
подигравам (someone, at someone /something), задявам се, имитирам подигравателно
2. осуетявам (усилия, опити и пр.)
3. мамя, измамвам
II. 1. подигравка, насмешка, присмиване, осмиване
2. посмешище, обект на подигравки
to make a MOCK of someone правя някого за смях
3. пародия
4. имитация
5. attr лъжлив, мним, неверен, фалшив
MOCK battle воен. показна битна
MOCK trial съдебен фарс
MOCK tragedy трагикомедия

mocker ['mɔkə]
n присмехулник, подигравчия

mockery ['mɔkəri]
1. подигравка, насмешка, присмиване, осмиване, присмех
2. посмешище, обект на подигравки
3. прен. фарс, подигравка

mock-heroic [,mɔkhi'rouik]
1. a героично-комичен
2. n героично-комичен стил

mocking-bird ['mɔkiŋbə:d]
n зоол. присмехулник (птица) (Mimus polyglottos)

mockingly ['mɔkiŋli]
adv подигравателно, с/на присмех

mock-turtle soup [,mɔk'tə:tl,su:p]
n чорба от телешка глава и пр

mock-up ['mɔkʌp]
1. макет/модел в естествена величина (на машина и пр.)
2. печ. макет (на книга и пр.)

mod [mɔd]
1. sl. a моден, елегантен (особ. за облекло)
2. n MOD мод (название на младежка група в Англия през 60-те години, облечена по последната мода)

modal [moudl]
1. отнасящ се до начин/форма
2. муз. ладов
3. грам. модален

modality [mou'dæliti]
n модалност

mode [moud]
1. метод, начин, способ
2. маниер, стил
3. форма, вид (на движение и пр.)
4. муз. лад
5. мода
to be all the MODE съвсем по модата съм
6. стат. мода

model [mɔdl]
I. 1. модел, макет, образец, шаблон
on the MODEL of по модел на
2. пример, образец
3. манекен (жив), модел (на художник)
4. разг. точно копие
5. attr примерен, образцов
II. 1. моделирам, придавам форма на, оформям
delicately MODELled features изящно изваяни черти
2. създавам/правя по образец (after, on, upon)
to MODEL oneself upon someone имам някого за образец/пример
3. изк. pass следвам стила на (дадена школа-за творчеството на художник и пр.)
his work is MODELled on работите му ca в стила на
4. работя като модел (в модна къща и пр., на художник и пр.)
5. метал. формовам

moderate ['mɔdərət]
I. 1. умерен, среден (за скорост, цена и пр.), въздържан
MODERATE demands скромни изисквания/искания
to be a MODERATE drinker пия умерено
2. обикновен, посредствен, среден (за способности и пр.)
II. n човек с умерени политически възгледи
III. 1. правя/ставам умерен/въздържан, смекчавам, намалявам
2. отслабвам, стихвам (за вятър)
3. председателствувам на, ръководя (събрание и пр.)

moderating ['mɔdəreitiŋ]
a въздържащ, който прави (някого) по-сдържан
to exercise a MODERATING influence on someone влияя някому да стане по-сдържан/умерен, правя някого по-въздържан

moderation [,mɔdə'reiʃn]
1. умереност, сдържаност, въздържаност
in MODERATION с мярка, умерено
2. въздържане, сдържане
3. MODERATION s първи публичен изпит за степен бакалавър на хуманитарните науки (в Оксфорд)
4. ядр. забавяне

moderato [,mɔdə'ra:tou]
adv муз. модерато

moderator ['mɔdəreitə]
1. арбитър, посредник
2. председател, ръководител (на събрание и пр.)
3. член на изпитна комисия (в Оксфорд и Кеймбридж)
4. презвитериански свещеник, председател на църковен съд
5. тех. регулатор
6. ядр. забавител

modern ['mɔdən]
1. съвременен, нов, модерен
MODERN English съвременен английски език
secondary MODERN school реално средно училище (в което не се преподават класическите езици)
2. моден, на мода, модерен

modernism ['mɔdənizm]
1. модернизъм, съвременно течение/насока (особ. по религиозни въпроси)
2. новост
3. ез. неологизъм

modernistic [,mɔdə'nistik]
1. изк. модернистичен
2. съвременен, модерен

modernity [mɔ'dəniti]
n съвременност, новост, съвременен характер

modernization [,mɔdənai'zeiʃn]
n модернизиране, модернизация, осъвременяване

modernize ['mɔdənaiz]
v модернизирам, осъвременявам

modest ['mɔdist]
1. скромен
2. сдържан, стеснителен
3. умерен (за искания, изявления, възгледи и пр.) (и ирон.)
4. непретенциозен, скромен (на вид, за количество и пр.)
5. (благо) приличен, пристоен

modesty ['mɔdisti]
1. скромност, благоприличие
in all MODESTY без да искам да се хваля
2. умереност, сдържаност

modi вж. modus

modicum ['mɔdikəm]
n малко/минимално количество, прен. капка
with a MODICUM of effort без почти никакво усилие

modifiable ['mɔdifaiəbl]
a изменяем, приспособим

modification [,mɔdifi'keiʃn]
1. изменяване, (видо) изменение, модификация
2. приспособяване, преобразуване
3. смекчаване
4. ез. преглас, умлаут
5. уговорка, уточняване, ограничение

modifier ['mɔdifaiə]
1. нещо, което променя/изменя/уточнява/ограничава
2. грам. определение

modify ['mɔdifai]
1. изменявам (се), видоизменям (се), променям (се) частично
2. смекчавам, намалявам (изисквания и пр.), снижавам
3. грам. определям
4. ез. прегласявам

modish ['moudiʃ]
a моден, модерен, по модата

modiste [mou'dist]
n фр. модистка (шапкарка, шивачка)

mods [mɔdz]
разг. moderation

modulate ['mɔdjuleit]
1. изменям, променям, модулирам (честота, глас, тон)
2. приспособявам, пригодявам
3. муз. променям тоналността/гамата на

modulation [,mɔdju'leiʃn]
n модулация

modulator ['mɔdjuleitə]
1. n тех. модулатор
2. антивибратор
3. телев. електрод на спейсистор

module ['mɔdju:l]
1. фаз., тех. модул, коефициент, степенен показател
2. арх. единица мярка, модул
3. косм. модул

modulus ['mɔdjuləs]
вж. n (pl-uses, -i) module

modus ['moudəs]
n (pl modi) лат. начин, способ, метод, система
MODUS operandi начин на действие
MODUS vivendi временно споразумение (при спор и пр.)

mogul ['mougʌl]
1. ист. монголски завоевател на Индия
the Great/Grand MOGUL ист. Великият Могол
2. m. важна личност, богаташ, магнат
3. рl вид луксозни карти за игра

mohair ['mouhɛə]
n мохер, вълна/плат от ангорска коза

Mohammedan [mou'hæmidən]
1. a мохамедански
2. n мохамеданин

Mohammedanism [mou'hæmidənizm]
n мохамеданство

Mohawk ['mouhɔ:k]
1. индианец мохаук
2. сп. фигура при пързаляне с кънки

moiety ['mɔiəti]
1. юр. половина
2. една от двете части (на които е разделено нещо)

moil [mɔil]
v ост. MOIL and toil трепя се, блъскам се, бухам

moire [mwa:]
I. 1. текст, моаре
2. метална повърхност с вълнообразни отблясъци
II. n фр. моарe

moist [mɔist]
1. влажен
eyes MOIST with tears насълзени очи
to grow MOIST овлажнявам се
2. дъждовен (за сезон)
3. мед. мокър (за екзема)

moisten ['mɔisn]
v навлажнявам (се), намокрям (се)

moisture ['mɔistʃə]
n влага, влажност

moisturize ['mɔistʃəraiz]
v придавам влажност на (кожата на лицето с козметично средство)

moke [mouk]
1. n sl. магаре
2. австрал. дръглив кон
3. ам. негър

mol [moul]
съкр. от molar

molal ['mouləl]
вж. molar

molar ['moulə]
I. 1. a кътен (за зъб)
2. n кътник, кътен зъб
II. a хим. моларен

molasses [mou'læsiz]
n меласа

mold ам. mould

mole [moul]
I. n бенка
II. 1. зоол. къртица (сем. Talpidae)
2. човек, който работи на тъмно/прен. в нелегалност
3. човек с лошо зрение
III. 1. вълнолом, преградна стена, дига
2. пристанище, пристан
IV. вж. molar

molecular [mou'lekjulə]
a физ., хим. молекулярен, молекулен
MOLECULAR weight молекулно тегло

molecule ['mɔlikju:l]
1. физ., хим. молекула
2. частица

molehill ['moulhil]
n къртичина

moleskin ['moulskin]
1. кожа от къртица
2. текст. молескин
3. pl панталони от молескин

molest [mou'lest]
v задявам, безпокоя, задирям

moll [mɔl]
1. n sl. приятелка, гадже на гангстер/скитник и пр
2. проститутка

mollify ['molifai]
1. успокоявам, уталожвам
2. смекчавам, укротявам (гняв)

mollusc ['mɔləsk]
1. зоол. мекотело, молуска
2. животно с черупка (стрuда, рак)
3. отпуснат човек

molly ['mɔli]
n женствен/безхарактерен мъж, баба

mollycoddle ['mɔlikɔdl]
I. n мамино детенце, женствен мъж, баба, изнежен/разглезен човек
II. v глезя, разглезвам

mollymawk ['mɔlimɔ:k]
вж. mallemuck

moloch ['moulɔk]
1. библ. Молох (и прен.)
2. зоол. вид австралийски гущер (Moloch horridus)

molt ам. moult

molten ['moultən]
1. стопен, разтопен (за метал)
2. лят, отлят, излят (от метал и пр.)

molybdenite [mɔ'libdinait]
n минер. молибденит, молибденова руда

molybdenum [mɔ'libdinəm]
n хим. молибден

mom [mɔm]
вж. momma

moment ['moumənt]
1. момент, миг (и прен.)
half a MOMENT (една) минутка
in a MOMENT веднага, незабавно
this very MOMENT веднага, още сега
just/only this MOMENT току-що
at the MOMENT в момента, засега
at odd MOMENTs между другото, когато мога
men of the MOMENT силни на деня
the MOMENT I saw him щом го видях
not for a MOMENT! никога! за нищо на света! MOMENT of truth момент, в който бикоборецът забива ножа, прен. момент на изпитание, решаващ момент
2. физ., тех. момент
3. важност, значение
it is of no/little MOMENT няма значение, не е важно
decision of great MOMENT важно решение
of the first MOMENT от най-голяма важност/значение

momentarily ['mouməntərəli]
1. за миг/момент, мигновено, моментално
2. ежеминутно, всеки миг/момент

momentary ['mouməntəri]
1. моментен, мигновен, кратковременен, краткотраен
2. ежеминутен

momently ['mouməntli]
вж. momentarily

momentous [mou'mentəs]
a много важен, от голямо значение

momentum [mou'mentəm]
1. n (pl-ta, -tums). физ., тех. механичен момент, инерция на движещо се тяло, кинетична енергия
by its own MOMENTUM по инерция
2. разг. импулс, движеща сила, стимул, мощ
to gather/gain MOMENTUM набирам сили, разгръщам се, засилвам се
to lose MOMENTUM отслабвам
the MOMENTUM of the attack стремителността на нападението
to grow in MOMENTUM усилвам се

momma ['mɔmə]
n дет. мама

monachal ['mɔnəkəl]
a монашески

monachism ['mɔnəkizm]
n монашество

monad ['mɔnæd]
1. мат., фил., биол. монада
2. хим. едновалентен елемент (атом, радикал)

monarch ['mɔnək]
1. монарх, прен. владетел, властелин
2. зоол. голяма пеперуда в оранжево и черно (Danaus plexippus)

monarchic [mɔ'na:kik]
a монархически

monarchist ['mɔnəkist]
n монархист

monarchy ['mɔnəki]
n монархия

monastery ['mɔnəstəri]
n (мъжки) манастир

monastic [mə'næstik]
1. a монашески, манастирски
2. n монах

monasticism [mə'næstisizm]
n монашество

monaterist ['mʌnitərist]
n икон. монетарист

monatomic [mɔnə'tɔmik]
1. a хим. едноатомен (за молекула)
2. едновалентен

monaural [,mɔn'ɔ:rəl]
1. чуващ само с едно ухо, само за едно ухо
2. изхождащ само от една посока (за звук)

Monday ['mʌndi]
n понеделник
St. MONDAY св. понеделник, ден, когато почти не се работи

mondayish ['mʌndiiʃ]
1. понеделнишки, уморен от работа (за свещеник)
2. без желание за работа (след неделната почивка)

monetary ['mʌnitri]
1. монетен, паричен
2. валутен, девизен

monetize ['mʌnitaiz]
1. избирам/установявам (метал) за основа на парична система
2. сека (метал) на монети

money ['mʌni]
1. пари
to be good/bad MONEY представлявам добро/недобро капиталовложение
to make MONEY печеля пари, правя състояние
to coin/mint MONEY печеля луди пари
to come into MONEY наследявам пари
to marry MONEY женя се за богат човек
to be in the MONEY sl. печеля парични награди, богат съм
to get one's MONEY's worth купувам нещо, което си струва парите, изкарвам си парите
there is (no) MONEY in it от това (не) могат да се изкарат/спечелят пари
2. монета, пара
piece of MONEY монета
3. pl юр., ост. средства, суми
4. attr паричен, финансов
the one for my MONEY този, който предпочитам
for my MONEY ам. по мое мнение, според мен
MONEY makes/begets/draws MONEY посл. пари при пари отиват
MONEY makes the mare go с пари всичко се постига

money-bag ['mʌnibæg]
1. торбичка/кесия за пари
2. pl богатство
3. pl с гл. в sing богаташ, скъперник

money-box ['mʌnibɔks]
1. спестовна касичка
2. кутия за дарения

money-changer ['mʌni,tʃeindʒə]
n сараф

moneyed ['mʌnid]
a богат, паралия

money-grubber ['mʌni,grʌbə]
n алчен за пари човек

money-lender ['mʌni,lendə]
n лихвар

moneyless ['mʌnilis]
a беден, безпаричен, без пари/стотинка

money-maker ['mʌni,meikə]
1. човек, който печели/трупа пари
2. нещо, което носи големи печалби

money-market ['mʌni,ma:kit]
1. n ик. паричен/валутен пазар
2. борса

moneywort ['mʌniwə:t]
n бот. кръглолистно ленивче (Lysimachia nummularia)

monger ['mʌŋgə]
n продавач (главно в съчет.)
fishmonger рибар
gossip-MONGER клюкар

Mongol ['mɔngɔl]
вж. mongolian ii

Mongolian [mɔn'gouljən]
I. a монголски
II. 1. монголец
2. монголски език

mongoose ['mɔŋgu:s]
n (pl-ses) зоол. мангуста (Herpestes)

mongrel ['mʌŋgrəl]
1. мелез, смесена порода, хибрид
2. attr смесен, нечистокръвен

mongst [mʌŋst]
nоет. among (st)

monicker ['mɔnikə]
n ам. sl. име, прякор

monied вж. moneyed

monies MONI ESЛсредства

moniker вж. monicker

monism ['mɔnizəm]
n фил. монизъм

monition [mou'niʃn]
1. n книж. предупреждение
2. наставление, съвет, указание
3. църк. нареждане (и предупреждение) на епископ
4. юр. призоваване в съда

monitor ['mɔnitə]
I. 1. наставник, съветник
2. уч. поголям ученик, отговорен за дисциплината
3. тех. управляващо устройство, контролен апарат
4. телев., рад. монитор, регистратор
5. тех. защитно устройство
6. фаз. дозиметър
7. мор. монитор (боен кораб)
8. зоол. голям тропически гущeр (Varanus)
II. 1. съветвам, наставлявам
2. наглеждам, контролирам
3. рад. провеждам контролни приемания, следя чужди предавания

monitory ['mɔnitəri]
1. a предупредителен, наставнически
2. n църк. послание от епископ/пaпа с наставления

monitress ['mɔnitris]
ж. р. от monitor

monk [mʌŋk]
n монах, калугер

monkery ['mʌŋkəri]
n пренебр. калугерство, монашество, калугерски/манастирски живот

monkey ['mʌŋki]
I. 1. зоол. маймуна (Primates, Cebidae) (и прен.)
to make a MONKEY of oneself ставам смешен
to make a MONKEY of someone правя някого да изглежда смешен, подигравам някого
2. прен., шег. пакостник, палавник, лудетина
3. тех. бабка, падаща тежест на чук, (пилото) набивачка
4. sl. яд, гняв
to get one's MONKEY up разядосвам се
to put someone's MONKEY up (раз) ядосвам някого
5. sl. петстотин лири стерлинги, ам. петстотин долара
to be/get up to MONKEY business/tricks правя бели/пакости
to have a MONKEY on one's back sl. наркоман съм, имам зъб на някого
to suck the MONKEY sl. пия тайно от бъчва (със сламка, тръбичка)
II. 1. правя шеги/лудории/маймунджилъци (about)
2. подражавам на, подигравам се на
3. бърникам, играя си (about with)

monkey business ['mʌŋki,biznis]
n разг. глупости, маймунджилъци
don't try any MONKEY BUSINESS! и без номера!

monkeyish ['mʌŋkiiʃ]
1. маймунски
2. игрив, дяволит

monkey-jacket ['mʌŋki,dʒækit]
вж. mess jacket

monkey-nut ['mʌŋkinʌt]
n бот. фъстък (Arachis)

monkey-puzzle ['mʌŋki,pʌzl]
n бот. араукария, чилийски бор (Araucaria imbricata)

monkey-shine ['mʌŋkiʃain]
n ам. обик. рl sl. маймунджилък, пакост

monkey-wrench ['mʌŋkirentʃ]
n тех. френски ключ, регулируем гаечен ключ

monkhood ['mʌŋkhud]
n монашество

monkish ['mʌŋkiʃ]
a монашески, калугерски

monk's hood ['mʌŋkshud]
n бот. самокитка, омаяк (Aconitum napellus)

mono ['mɔnə]
pref едно, моно

monobasic ['mɔno,beisik]
n хим. едноосновен

monochrome ['mɔnəkroum]
1. едноцветна рисунка
2. рисуване с един цвят

monocle ['mɔnəkl]
n монокъл

monocotyledon ['mɔnou,kɔti'li:dən]
n бот. едносемеделно растение

monocular [mə'nɔkjulə]
1. опт. a монокулярен, с един окуляр
2. n монокуляр

monoculture ['mɔnou,kʌltʃə]
n агр. монокултура

monoecious [mɔ'ni:ʃəs]
1. бот. еднодомен
2. зоол. хермафродитен

monogamy [mɔ'nɔgəmi]
n еднобрачие, моногамия

monogram ['mɔnəgræm]
n монограм

monograph ['mɔnəgra:f]
n монография

monogyny [mɔ'nɔdʒini]
n едноженство

monolith ['mɔnouliθ]
n монолит

monolithic [,mɔnou'liθik]
a монолитен (и прен.)

monologize [mɔ'nɔlədʒaiz]
v не давам другиму думата (в общ разговор)

monologue ['mɔnəlɔg]
n монолог

monomania [,mɔnou'meinjə]
n мед. мономания

monomaniac [,mɔnou'meiniæk]
n мед. страдащ от мономания

monometallism [,mɔnɔ'metəlizm]
n фин. монометализъм

monomial [mɔ'noumiəl]
1. мат. a едночленен, мономен
2. n моном, едночлен

monomorphic [,mɔnou'mɔ:fik]
a биол. с една ембрионална форма

monophobia [,mɔnə'foubiə]
n мед. натраплив страх от самота, монофобия

monophthong ['mɔnəfθɔŋ]
n фон. проста гласна

monoplane ['mɔnouplein]
n ав. моноплан

monopolist [mə'nɔpəlist]
1. монополист
2. защитник/привърженик на монополната система

monopolize [mə'nɔpəlaiz]
v монополизирам, правя монопол от
to MONOPOLIZE the conversation не давам никому думата (в общ разговор), говоря само аз

monopoly [mə'nɔpəli]
n монопол
to have the MONOPOLY of/aм. on something имам монопол върху нещо

monorail ['mɔnoureil]
n монорелса, висящ еднорелсов път

monostich ['mɔnəstik]
n проз. едностишие

monosyllabic [,mɔnousi'læbik]
a едносричен, едносложен

monosyllable ['mɔnə,siləbl]
n едносрична дума
to speak in MONOSYLLABLEs отговарям само с да и не

monotheism ['mɔnouθi:,izəm]
n еднобожие, монотеизъм

monotint ['mɔnətint]
n жив. рисунка/гравюра в един цвят

monotone ['mɔnətoun]
I. 1. еднозвучие
2. монотонно говорене
in a MONOTONE монотонно, без всякаква интонация, без промяна на гласа
3. attr еднообразен, монотонен
II. v пея/говоря/чета монотонно

monotonous [mə'nɔtənəs]
1. монотонен, еднообразен
2. прен. досаден, скучен

monotony [mə'nɔtəni]
1. монотонност, еднообразие
2. прен. скука

monotype ['mɔnoutaip]
1. биол. единствен представител
2. nеч. монотип

Monseigneur [,mɔnsen'jə:]
1. n фр. монсенъор (титла на висши духовни лица, благородници и пр.)
2. лице с такава титла
3. ист. MONSEIGNEUR обръщение към престолонаследника на Франция

Monsieur [məs'jə:]
1. господин
2. ист. MONSIEUR обръщение към втория син на френския крал/към по-младите братя на краля

Monsignor [mɔn'si:njə]
n ит. църк. титла на висш католически духовник

monsoon [mɔn'su:n]
1. мусон (вятър)
2. дъждове в Северна и Западна Индия по време на мусона

monster ['mɔnstə]
1. чудовище
2. урод, изчадие, изрод, изверг
MONSTER of cruelty жесток изверг
MONSTER of ingratitude черен неблагодарник
3. pазг. колос, грамада
4. attr грамаден, исполински, чудовищен

monstrance ['mɔnstrəns]
n църк. дарохранителница

monstrosity [mɔn'strɔsiti]
1. чудовищност, ужас
2. уродливост, изроденост
3. урод, чудовище

monstrous ['mɔnstrəs]
1. чудовищен
2. уродлив, изроден
3. грамаден, огромен, исполински
4. жесток, зверски
5. рaзг. безобразен, скандален, абсурден, невъзможен

montage ['mɔnta:ʒ]
n кино, лит., изк., муз. монтаж

montane ['mɔntein]
a планински

Montenegrin [mɔnti'ni:grin]
1. a черногорски
2. n черногорец

month [mʌnθ]
n месец
by the MONTH на месец, месечно
baby of three MONTHs, a three-MONTH old baby тримесечно бебе
I shall be back this day MONTH ще се върна точно след един месец
never in a MONTH of Sundays никога, на куково лято

monthly ['mʌnθli]
I. a (еже) месечен
II. 1. месечно списание
2. pl менструация, мензис
III. adv ежемесечно, вcеки месец

monticule ['mɔntikju:l]
1. хълм (че)
2. геол. допълнителен/страничен конус на вулкан

monument ['mɔnjumənt]
1. паметник (u прен.), монумент (to)
2. документ, писмен паметник
3. ряд. гробница
4. историческа местност
5. природна забележителност

monumental [,mɔnju'mentl]
1. величествен, монументален
2. отнасящ се за паметници
MONUMENTAL mason строител на надгробни паметници
3. значителен, монументален (за труд)
4. огромен, много голям
MONUMENTAL ignorance изумително невежество

moo [mu:]
I. v муча
II. n мучене

mooch [mu:tʃ]
1. v sl. шляя се, лентяйствувам, мотам се
2. задигам, свивам, отмъквам
3. изпросвам си

mood [mu:d]
I. n настроение, разположение
man of MOODs човек на настроения
in the MOOD for склонен да
to feel/be in no MOOD for laughing (съвсем) не ми e до смях
I'm in the MOOD to refuse point blank идва ми направо да откaжа
II. 1. грaм. наклонение
2. муз. лад

moody ['mu:di]
1. на настроения, с променлив характер
2. унил, потиснат, мрачен, в лошо настроение, раздразнителен

moon [mu:n]
I. 1. луна, месечина
full MOON пълнолуние
new MOON новолуние
2. астр. спътник, сателит (на планета)
3. поет. месец
4. лунна светлина
over the MOON във възторг/екстаз, силно възбуден
to shoot the MOON sl. измъквам се от квартирата нощем, без да платя наема
to cry for the MOON искам невъзможното
to promise someone the MOON (and stars) свалям някому звездите
II. 1. шляя се, разтакавам се (about, around)
2. пропилявам (време) (away)
3. занасям се (over по)

moonbeam ['mu:nbi:m]
n лунен лъч, сноп лунна светлина

moonblind ['mu:nblaind]
a кокошничав

moonblindness ['mu:n,blaindnis]
n кокоша слепота

moonbug ['mu:nbʌg]
n луноход

mooncalf ['mu:nka:f]
1. малоумен, идиот
2. изрод, yрод

moonface ['mu:nfeis]
n кръгло лице

moon-flower ['mu:n,flauə]
вж. ox-eye daisy

moonish ['mu:niʃ]
1. променлив, непостоянен
2. който e под влиянието на луната

moonlight ['mu:nlait]
I. 1. лунна светлина
in the/by MOONLIGHT на лунна светлина
2. attr лунен, на/при лунна светлина
MOONLIGHT flit (ting) напущане на квартира нощем, без да се плати наема
II. v работя на две места (едното вечер, нощем)

moonlighter ['mu:nlaitə]
n човек, който работи на две места (едното вечер, нощем)

moonlit ['mu:nlit]
a осветен от луната, залян от лунна светлина

moonrise ['mu:nraiz]
n изгрев на луната

moon rover ['mu:n,rouvə]
вж. moonbug

moonscape ['mu:nskeip]
n лунен пейзаж

moonset ['mu:nset]
n залез на луната

moonshine ['mu:nʃain]
1. лунна светлина/блясък
2. глупости, фантасмагория
3. ам. разг. контрабандно спиртно питие

moonshiner ['mu:nʃainə]
1. n ам. разг. човек, който контрабанда вари спиртно питие
2. контрабандист

moon-shot ['mu:nʃɔt]
n изстрелване на ракета в орбита около/към луната

moonstone ['mu:nstoun]
n минер. лунен камък

moonstruck ['mu:nstrʌk]
a побъркан, смахнат

moony ['mu:ni]
1. лунен, като луна
2. сърповиден
3. осветен от луната
4. замечтан, разсеян, заплеснат
5. глуповат

moor [muə]
I. 1. мароканец
2. ист. мавър
II. 1. бърдо, пустош, високо пусто поле
2. ам. тресавище
3. ловен участък
III. v мор
1. завързвам, връзвам
закотвям (корaб)
2. акостирам, приставам, заставам на котва (за кораб)

moorage ['muəridʒ]
1. n мор. приставане, акостиране, спиране на котва (за кораб)
2. пристан, кей
3. такса за приставане/акостиране (на корaб)

moor-cock ['muəkɔk]
n зоол. шотландска яребица (Lagopus scoticus)

moor-hen ['muəhen]
1. n зоол. (зеленонога) водна кокошка (Gallinula chloropis)
2. женска шотландска яребица

moorings ['muəriŋz]
n pl мор. съоръжения/място за акостиране/пускане на котва

Moorish ['muəriʃ]
a мавритански

moorland ['muələnd]
n бърда, голи хълмове, пустош

moose [mu:s]
1. n зоол. американски лос (вид елен) (Alces americanus)
2. европейски лос (Alces alces)

moot [mu:t]
I. 1. ист. събрание на свободните граждани
2. юр. разискване на хипотетичен случай/казус
3. attr спорен, прен. съмнителен, теоретичен
MOOT point/question спорен въпрос
II. v повдигам, разисквам (въпрос)

mop [mɔp]
I. 1. n бърсалка от влакна/парцал и пр. с дръжка (за подове, чинии и пр.)
2. гъста, рошава коса (и MOP of hair)
II. v (-pp-) мия, бърша, забърсвам, чистя
to MOP one's brow избърсвам си потта
to MOP up избърсвам (вода и пр.), разг. привършвам, довършвам (работа), воен. прочиствам (терен-от противник)
sl. обирам (награди, печалби и пр.), разг. побеждавам, напердашвам, смазвам
III. n гримаса
MOPs and mows гримаси
IV. v (-pp-) правя гримаса (u to MOP and mow)

mope [moup]
I. 1. меланхоличен/унил съм, безучастен съм към всичко
to MOPE about in the house мотая се из къщи без настроение
2. прен. потискам
II. 1. унил/потиснат/безучастен човек
2. рl униние, лошо настроение
to have a fit of the MOPEs изпаднал съм в униние/лошо настроение

moped ['mouped]
n мотопед

moper ['moupə]
n безучастен/апатичен човек

mopish ['moupiʃ]
a унил, потиснат, без настроение

moppet ['mɔpit]
n разг. детенце, дечко

mop-up ['mɔpʌp]
1. n ам. sl. пердах, тежко поражение
2. воен. разг. (военни действия за) прочистване (на терен от противник)

moquette [mɔ'ket]
n мокет

moraine [mɔ'rein]
n геол. морена

moral ['mɔrəl]
I. 1. морален, нравствен
MORAL philosophy етика
2. поучителен (за книга и пр.)
3. морален, нематериален, духовен
4. способен да разграничава доброте от злото
man is a MORAL agent човекът е способен да разграничава добротo от злото
5. вероятен, макар и недоказан
MORAL certainty почти пълна увереност/несъмнен факт
II. 1. поука, морал
2. рl нравственост, нрави, морал, етика

morale [mɔ'ra:l]
n дух (на армия и пр.)
high MORALE висок/силен дух
loss of MORALE деморализация
to undermine the MORALE of the army деморализирам войската, внасям разложение сред войската

moralism ['mɔrəlizm]
1. морализиране, четене на морал
2. нравствен принцип
3. принципи на поведение, основани върху нравствеността (а не върху религията)

moralist [mɔ'rəlist]
1. моралист, морализатор
2. човек със здрави нравствени принципи
3. преподавател по етика

morality [mɔ'ræliti]
1. нравственост, морал, етика
2. нравоучение, етика
3. лит. моралите (алегорична средновековна драма) (и MORALITY play)

moralize ['mɔrəlaiz]
1. морализирам, проповядвам морал
2. извличам поука/урок от
3. поучавам, проповядвам морал на, подобрявам нравите на

morally ['mɔrəli]
1. морално, нравствено, етично
2. от морална/нравствена гледна точка
3. фактически, на практика, в действителност

morass [mə'ræs]
n тресавище, мочур, блато (и прен.)

moratorium [,mɔrə'tɔ:riəm]
n мораториум

Moravian [mə'reivjən]
I. a моравски
II. 1. жител на Моравия
2. pl рел. ист. моравски братя

morbid ['mɔ:bid]
1. болезнен, нездрав, мрачен (за мисли и пр.)
2. патологичен, болестен
MORBID growth мед. новообразуване, тумор
MORBID anatomy патологична анатомия
3. разг. страхотен, ужасен, грозен, отвратителен

morbidity [mɔ:'biditi]
1. болезненост
2. заболеваемост, брой на заболяванията

mordaceous [mɔ:'deiʃəs]
a хаплив, язвителен

mordacity [mɔ:'dæsiti]
n хапливост, язвителност

mordant ['mɔ:dənt]
I. 1. хаплив, язвителен, заядлив, саркастичен
2. хим., мед. разяждащ
II. 1. хим. стипцoвка, байц
2. киселина, ец (за разяждане на метал, за гравиране)
3. фиксатор (за боя)

mordent ['mɔ:dənt]
n муз. трела

more [mɔ:]
I. 1. a сравн. cm. от much, many повече, още
there is no MORE room няма вече/повече място
MORE than ten men над десет души
have you any MORE paper? имате ли още хартия? some MORE bread, please! още малко хляб, моля
2. добавъчен, допълнителен
may I have one MORE? може ли да ми дадете още един? he added one MORE line той добави още един ред
the MORE fool you to believe him толкова по-глупаво от твоя cтрана е да му вярваш
II. n по-голям брой/количecтво
we hope to see MORE of you надяваме се да те виждаме/срещаме по-често
MORE than one person has told me много хора ca ми казвали
what MORE do you want? какво повече искаш?
that is MORE than enough това е предостатъчно
there are still a few MORE има още няколко
there remains no MORE but to thank you не остава нищо друго, освен да ти благодаря
III. 1. повече, по-скоро
you need to sleep MORE трябва да спиш повече
MORE frightened than hurt по-коро уплашен, отколкото ранен
MORE in sorrow than in anger по-скоро със съжаление, отколкото с гняв
2. образува сравн. ст. на многосрични прил. и нареч. по-
MORE beautiful по-красив
MORE easily по-лесно
3. отново, още, вече
once MORE още веднъж, отново
I shall not go there any MORE вече няма да ходя там
we saw him no MORE вече не го видяхме
he is no MORE той вече не е между живите
the house is no MORE къщата вече я няма
MORE and MORE все пoвече и все пoвече
the book gets MORE and MORE interesting книгата става все по-интересна
I feel it MORE and MORE every day усещам гo все повече всеки ден
the MORE the merrier колкото повече, толкова по-весело
MORE so повече, в по-голяма степен
I'd be MORE than happy to go разг. бих бил безкрайно щастлив да отида
you wrote to her, which is MORE than I did ти и писа, (нещо) което аз не направих/а аз не и писах
he's no MORE able to do it than I am колкото той може да направи това, толкова и аз, нито той може да направи това, нито аз
I can't understand this-no MORE can I не мога да разбера това-нито пък аз, и аз не мога
MORE or less горе долу, около
it's neither MORE nor less than това е чисто и просто/буквално
the MORE so as още повече, че

Moreen [mɔ'ri:n]
n текст. дебел плат от вълна (и памук) за завеси

morel [mɔ'rel]
n бот. пумпалка, бучка, мръчкула (гъба) (Morchella esculenta)

morello [mə'relou]
n бот. вишна (Prunus cerasus) (и MORELLO cherry)

moreover [mɔ:'rouvə]
adv освен това, при това, още повече, че

mores ['mɔ:ri:z]
n pl лат. книж. нрави

moresque [mɔ'resk]
1. a мавритански
2. n мавритански стил

morganatic [,mɔ:gə'nætik]
a морганатичен (за брак)

morgue [mɔ:g]
1. морга
2. жур. sl. справочен отдел

moribund ['mɔribʌnd]
1. умиращ
2. прен. замиращ, изчезващ

morion ['mɔriən]
n исп. ист. шлем

morn [mɔ:n]
1. поет. утро, сутрин
2. шотл. the MORN утре
the MORN's MORN утре сутрин

morning ['mɔ:niŋ]
1. сутрин, утрин, утро
good MORNING! добро утро! добър ден! (до обед)
in/during the MORNING сутрин (та)
on Monday MORNING в понеделник сутрин
2. поет. зора, заря
3. прен. началото, утрото (на живота и пр.)
4. attr сутрешен, сутринен, утринен
MORNING dress ежедневни/обикновени дрехи
MORNING coat MORNING dress, жакет, полуофициален мъжки костюм
MORNING gown халат, пенъоар
MORNING Prayer църк. утрина, утринна служба
MORNING sickness гадене/повдигане, което се явява преди обед (при бременност и пр.)
the MORNING star Зорницата
the MORNING watch мор. утринна вахта (от 4 до 8 часа)
the MORNING after следващата сутрин
махмурлук (и the MORNING after the night before)

morning-glory [,mɔ:niŋ'glɔ:ri]
n бот. грамофонче (Ipomoea)

mornings ['mɔ:niŋz]
adv ам. сутрин

Morocco [mə'rɔkou]
n марокен (кожа)

moron ['mɔ:rɔn]
n морон, слабоумен, умствено недоразвит

morose [mə'rous]
a мрачен, навъсен, необщителен

morpheme ['mɔ:fi:m]
n ез. морфема

morphia ['mɔ:fjə]
n фарм. морфин, морфий

morphine n морфин

morphologic [,mɔ:fə'lɔdʒik]
a биол., ез. морфологичен

morphology [mɔ:'fɔlədʒi]
n биол., ез. морфология

morris ['mɔris]
n селски танц за мъже
a n танц (обик. игран от костюмирани хора)

morris chair ['mɔristʃɛə]
n фотъойл с подвижна облегалка

morris-dance ['mɔrisda:ns]
вж. morris

morrow ['mɔrou]
1. n ост. следващ/утрешен ден
2. поет. утрин, сутрин, утро
on the MORROW of на другия ден след

Morse [mɔ:s]
I. n Морз
MORSE code морзова азбука
II. n зоол. морж (Odobenus rosmarus)

morsel [mɔ:sl]
1. хапка, залък
I haven't had a MORSEL of food today нищичко не съм хапнал днес
2. къс (че)
3. дребен човек

Mort [mɔ:t]
n ловен сигнал, известяващ убиването на дивеча

mortal [mɔ:tl]
I. 1. смъртен, тленен
MORTAL remains тленни останки
MORTAL combat борбана живот и смърт
MORTAL agony предсмъртна агония
2. смъртоносен
3. прен. смъртен (за грях)
4. разг. за усилване много голям/дълъг и пр.
to be in a MORTAL hurry ужасно бързам
for two MORTAL hours цели два часа
every MORTAL thing абсолютно всичко
it's no MORTAL use абсолютно безсмислено e, не върши никаква работа
5. човешки, за/на човека
MORTAL limitations ограничените възможности на човека
II. n смъртен, простосмъртен, шег. човек

mortality [mɔ:'tæliti]
1. смъртност, (брой/процент на) смъртни случаи
MORTALITY tables таблици за средната вероятност на живота (по възрасти)
2. смъртност, тленност
3. човечество, хора

mortally ['mɔ:təli]
1. смъртно, смъртоносно, фатално
2. безвъзвратно
3. извънредно, дълбоко
MORTALLY afraid ужасно уплашен

mortar ['mɔ:tə]
I. 1. хаван
2. воен. минохвъргачка, ист. мортира
II. v чукам в хаван
III. n хоросан
IV. v измазвам/зидам с хоросан

mortar-board ['mɔ:təbɔ:d]
1. стр. маламажка
2. разг. университетска шапка с четвъртита плоскост над главата (част от академично облекло)

mortgage ['mɔ:gidʒ]
I. n юр. ипотека, ипотекиране, залог
loan on MORTGAGE ипотечен заем
to raise a MORTGAGE on one's house ипотекирам къщата си
II. v юр. ипотекирам, залагам

mortgagee [,mɔ:gə'dʒi:]
n юр. кредитор по ипотека, ипотекарен кредитор

mortgager ['mɔ:gədʒə]
n длъжник по ипотека, ипотекарен длъжник

mortice вж. mortise

mortician [mɔ:'tiʃn]
n ам. собственик на погребално бюро

mortification [,mɔ:tifi'keiʃn]
1. усмиряване, потъпкване, сподавяне (на плътски желания)
2. огорчение, унижение, обида, унижаване, огорчаване, покруса
3. мед. гангренясване, гангрена, мортификация

mortify ['mɔ:tifai]
1. потъпквам, усмирявам, потушавам
to MORTIFY the flesh измъчвам/бичувам плътта
2. огорчавам, унижавам, покрусвам
3. мед. умъртвявам
4. мед. гангренясвам, умирам (за тъкан)

mortise ['mɔ:tis]
I. n тех. жлеб, канал, гнездо
отвор (и MORTISE and tenon)
II. 1. съединявам чрез врязване (с длаб)
2. дълбая, издълбавам (дърво)

mortmain ['mɔ:tmein]
n юр. владение (особ. от страна на църквата) без право на прехвърляне

mortuary ['mɔ:tjuəri]
I. 1. погребален
2. свързан със смъртта, смъртен
II. n l. морга
2. дом на покойниците

mosaic [mou'zeiik]
I. 1. изк. мозайка (и прен.), мозаична работа
2. прен. потпури, сбирка
3. attr мозаичен (и прен.), от/за мозайка
MOSAIC gold имитация на злато, калаен сулфид (вид месинг)
II. v правя/украсявам с мозайка
III. n библ. Мойсеев

mosaicist [mou'zeisist]
n творец на мозаични произведения

Moselle [mou'zel]
n мозелско (бяло) вино

mosey ['mouzi]
1. v sl. изпарявам се, духвам, изчезвам
2. мотая се, шляя се (along)

Moslem ['mɔzlem]
1. a мюсюлмански, мохамедански
2. n мюсюлманин, мохамеданин

moslemism ['mɔzləmizm]
n мюсюлманство мохамеданство

mosque [mɔsk]
n джамия

mosquito [mə'ski:tou]
n (pl-os, -oes) зоол. комар (сем. Culicidae)
MOSQUITO net мрежа против комари
MOSQUITO boat/craft мор. торпедна лодка/катер

moss [mɔs]
I. n бот. мъх (разряд Musci)
II. v покривам с мъх

moss-back ['mɔsbæk]
n разг. краен консерватор/реакционер

moss-grown ['mɔsgroun]
1. обрасъл с мъх
2. aм. прен. остарял

moss rose ['mɔsrouz]
n бот. мъхава роза (Rosa muscosa)

mossy ['mɔsi]
a мъхав, мъхест, мъхнат, покрит с мъх

most [moust]
I. a прен. cm. от much и many най-много, най-голям
MOST men/people повечето хора
his singing is better than MOST той пее по-добре от повечето хора/изключително добре
II. 1. най-голямо количество/вeличина/брой/степен
to make the MOST of използвам максимално, представям в най-добра/най-лоша светлина
at (the) MOST най-много, в най-добрия случай
2. повечето хора
III. 1. най-вече, най-много, в най-голяма степен
what MOST annoys me това, което най-много ме дразни
2. образува прев. ст. на многосрични прил. и нареч., обик. с the най-
3. без член или с a извънредно, необикновено, съвсем
a MOST useful book извънредно полезна книга
MOST cartainly съвсем сигурно, непременно
4. диал. ам. разг. почти
MOST everybody почти всички

mostly ['moustli]
adv в по-голямата си част, главно, в повечето случаи, обикновено

mote [mout]
n прашинка, петънце
to behold the MOTE in one's brother's eye библ. виждам сламката в окото на брата си
прен. виждам чуждите грешки, a своите не виждам

motel [mou'tel]
n ам. крайпътен хотел за автомобилисти, мотел

motet [mou'tet]
n муз. мотет

moth [mɔθ]
1. n зоол. clothes-moth
2. нощна пеперуда (Lepidoptera)

moth-ball ['mɔθbɔ:l]
I. n нафталиново топче
рl нафталин
in MOTH-BALLs прен. воен. вън от строя, в резерв/запас (за самолет, корaб и пр.), бракуван
II. 1. слагам в нафталин
2. воен. слагам в резерв/запас

mothballs n нафталин

moth-eaten ['mɔθ,i:tn]
1. прояден от молци
2. прен. стар, остарял, негоден, износен

mother ['mʌðə]
I. 1. майка, мама
MOTHER earth майката земя
out first MOTHER ост. Ева
2. възрастна жена, баба (като обръщение)
3. инкубатор
MOTHER Hubbard дълга широка рокля
MOTHER of God Богородица
MOTHER wit вроден здрав разум
does your MOTHER know you're out? устата ти мирише на мляко
II. 1. отнасям се майчински към
2. майка съм на, раждам
3. създавам, сътворявам
4. осиновявам
5. признавам майчинството си
to MOTHER another's child признавам, че съм майка на чуждо дете
6. приписвам авторството на нещо (някому) (on)
III. n оцетна утайка (и MOTHER of vinegar)

mother carey's chicken [,mʌðə'kɛəriz,tʃikin]
n зоол. буревестник (сем. Hydrobates pelagicus)

mother carey's goose [,mʌðə'kɛərizgu:s]
n зоол. голям буревестник (Macronectes giganteus)

mother country ['mʌðə,kʌntri]
1. родина
2. метрополия

mothercraft ['mʌðəkra:ft]
n умение да се отглеждат деца

motherhood ['mʌðəhud]
n майчинство, материнство

mothering sunday ['mʌðəriŋ,sʌndi]
1. църк. средопостна неделя
2. Mother's Day

mother-in-law ['mʌðərinlɔ:]
1. тъща
2. свекърва

motherland ['mʌðəlænd]
n родина

motherless ['mʌðəlis]
a без майка

motherlike ['mʌðəlaik]
a майчински

motherly ['mʌðəli]
1. майчински
2. мила, блага, добра

mother-naked ['mʌðə'neikid]
a гол-голишат/голеничък, както го е майка родила

mother-of-pearl [,mʌðərəv,pə:l]
1. n седеф
2. a седефен

mother's day ['mʌðəzdei]
n ам. денят на майката (втората неделя на май)

mother's help [,mʌðəz'help]
n гувернантка

mother ship ['mʌðəʃip]
n мор. плуваща/подвижна база

mother's mark ['mʌðəzma:k]
n бенка, белег от рождение

mother's meeting ['mʌðəz,mi:tiŋ]
n среща на майките от дадена енория

mothery ['mʌðəri]
a с утайка, сагясал (за оцет)

motif [mou'ti:f]
n фр. муз., лит. тема, мотив

motion ['mouʃn]
I. 1. движение, ход
to put/set in MOTION пускам в движение/ход
2. жест, жестикулация
to make a MOTION towards the door понечвам да тръгна към вратата
to go through the MOTIONs показвам с жест (някакво действие), разг. върша нещо отгоре отгоре
3. тех. механизъм, устройство
4. воля, намерение, подбуда, импулс
of one's own MOTION по собствена воля
5. ходене по голяма нужда
рl екскременти
6. предложение (на събрание)
7. юр. искане до съда за издаване на постановление/решение
II. v давам/правя знак, /махам (на)
she MOTIONed him to a chair/to sit down тя му даде знак да седне
to MOTION someone in/away давам знак на някого да влезе/да си отиде

motional ['mouʃnəl]
a двигателен

motionless ['mouʃnlis]
a неподвижен, намиращ се в покой

motion picture ['mouʃn,piktʃə]
n филм, кино

motivate ['moutiveit]
1. служа като мотив/причина за, мотивирам, обосновавам
2. подбуждам, подтиквам, подканвам

motivation [,mouti'veiʃn]
1. мотивиране, обосновaване, мотивировка, обосновка
2. подбуди

motive ['moutiv]
I. a движещ, двигателен
MOTIVE power/force двигателна/движеща сила
II. 1. повод, мотив, подбуда
from political MOTIVEs по политически причини/съображения
2. motif
III. вж. motivate

motley ['mɔtli]
I. 1. пъстър, разноцветен, шарен
2. разнороден
3. облечен в пъстро облекло като на шут
II. 1. смесица (от несхождащи сu неща)
2. ист. пъстър костюм на шут
to wear the MOTLEY шут съм, правя се на шут
man of MOTLEY ост. шут

motor ['moutə]
I. 1. мотор, двигател
2. електродвигател
3. автомобил
4. стат. двигателен/моторен мускул/нерв
5. attr моторен, двигателен, автомобилен
MOTOR vehicle моторно превозно средство
II. v пътувам/отивам/превозвам с автомобил, карам автомобил

motor-bicycle ['moutə,baisikl]
n мотопед

motor-bike ['moutəbaik]
n разг. мотоциклет, моторетка

motor-boat ['moutəbout]
n катер, моторна лодка

motor-bus ['moutəbʌs]
вж. motor-coach

motorcade ['moutəkeid]
n aм. автоколона, колона от автомобили

motor-car ['moutəka:]
n автомобил

motor-coach ['moutəkoutʃ]
n автобус

motor-cycle ['moutə,saikl]
n мотоциклет

motor-cyclist ['moutə,saiklist]
n мотоциклетист

motoring ['moutəriŋ]
n автомобилизъм, автомобилно дело, пътуване с автомобил

motorist ['moutərist]
n автомобилист, шофъор

motorize ['moutəraiz]
1. моторизирам
2. преминавам на електрическа тяга

motorman ['moutəmən]
1. ватман
2. машинист (на електрически влак)

motor spirit ['moutə,spirit]
n бензин

motorway ['moutəwei]
n автострада, автомагистрала

motory ['moutəri]
a двигателен, моторен

mottle [mɔtl]
I. 1. петно
2. десен от различно оцветени петна
II. v обик. в рр изпъстрям, оцветявам, нашарвам

mottled a p.p. шарен

motto ['mɔtou]
n девиз, лозунг, мото

mouch вж. mooch

moufflon ['mu:flɔn]
вж. mouflon

mouflon ['mu:flɔn]
n зоол. муфлон, дива овца (Ovis musimon)

moujik вж. muzhik

mould [mould]
I. 1. земя, пръст, хумус, рохкава/разрохкана почва
2. поет. ост. прах
man of MOULD простосмъртен човек
3. рl поет. диал. гроб
II. v покривам с пръст, заривам, заравям (обик. с up)
III. n бот. плесен (разряд Mucorales)
IV. v плесенясвам, покривам се с плесен (и прен.)
V. 1. форма (леярска, готварска)
2. пудинг, желе и пр., направени във форма
3. тех. шаблон, печ. матрица
4. модел, образец
5. метал. отливка, нещо отлято
6. прен. характер
to be cast in one/the same/a different MOULD направени сме от едно/от различно тесто, еднакви/различни сме по характер
VI. 1. метал. формовам, отливам във форми
2. правя по шаблон
3. оформявам, моделирам, придавам (дадена) форма на, отливам в калъп (свещи), правя (тесто) на самуни хляб, украсявам (нещо) с отливки
to MOULD something in/from/out of something моделирам нещо от даден материал
4. прен. формирам (характер), влияя на, направлявам (общественото мнение и пр.)
to MOULD one's conduct (up) on that of вземам за пример/образец държанието на

mould-board ['mouldbɔ:d]
n ухо на плуг

moulder ['mouldə]
I. 1. разпадам се, разтрошавам (се) (away)
2. разкапвам се, загнивам
3. прен. разлагам (се), западам
II. 1. леяр, формовчик
2. прен. създател, творец

moulding ['mouldiŋ]
1. метал. формованe, пресоване във форми
2. тех. отливка, отлят детайл
3. тех. детайл, получен чрез пресоване във форма
4. арх. корниз

moulding-board ['mouldiŋbɔ:d]
n дъска за месене на хляб (на хлебар)

mouldy ['mouldi]
1. мухлясал, плесенясал, загниващ
2. прен. остарял, демодиран, старомоден
3. sl. без стойност, който не струва, скучен, отегчителен, дребнав

moult [moult]
I. 1. сменям си перата (u to MOULT feathers)
2. меня/сменям си козината (за кучета, котки и пр.)
II. n сменяне на перата

mound [maund]
I. 1. могила, купчина пръст (и на гроб), куп, купчина, насип
2. могила, хълм
II. v правя на куп, натрупвам, издигам могила, укрепявам с насип
III. n златно кълбо с кръст (символ на царска власт)

mount [maunt]
I. 1. ост. планина, хълм, възвишение, височина
2. често в имена на планини, върхове
MOUNT Everest Монт Еверест
3. изпъкналост на дланта в основата на пръста
II. 1. качвам (се), изкачвам (се), покачвам (се) (на), яхвам, възсядам
to MOUNT the stairs изкачвам стълби
his colour MOUNTed кръвта нахлу в лицето му, той пламна
2. увеличавам се, раста (за напрежение, недоволство и пр.), качвам се (и за цени)
натрупвам се (up), издигам се (по чин, положение)
3. слагам, нагласям, монтирам (скъпоценни камъни и пр.), слагам (картина) в рамка, инсталирам (машина и пр.)
to MOUNT a specimen приготвям препарат за изследване под микроскоп
4. театр. поставям (пиеса и пр.)
5. давам коне на, снабдявам с коне/велосипеди и пр., съоръжавам
to MOUNT a regiment сформирам кавалерийски полк
MOUNTed police конна/моторизирана полиция
6. pass снабден съм с оръдия (за крепост, кораб и пр.)
7. предприемам, започвам (нападение, кампания, акция), организирам
III. 1. оседлан кон/магаре и пр
2. колело, мотоциклет
3. (начин на) яздене на кон (при състезание)
4. стойка, рама
5. паспарту, картон и пр. (за картина и пр.), гнездо (на скъпоценен камък)
6. предметно стъкло (за микроскоп)
7. воен. лафет

mountain ['mauntin]
1. планина
2. прен. куп огромно количество (of)
the waves ran MOUNTAIN (s) -high вълните бяха огромни/много високи
MOUNTAIN of flesh планина човек
3. attr планински
to make MOUNTAINs out of molehills правя от мухата слон

mountain ash [,mauntin'æʃ]
n бот. офика, самодивско дърво (Sorbus aucuparia)

mountain climber [,mauntin'klaimə]
вж. climber

mountain dew [,mauntin'dju:]
n разг. шотландско уиски (особ. дестилирано незаконно)

mountaineer [,maunti'niə]
I. 1. планинец, планински жител
2. планинар, алпинист
II. v катеря се по планините

mountaineering [,maunti'niəriŋ]
n алпинизъм, планинарство

mountain lion [,mauntin'laiən]
n зоол. пума (Felis соnсоlоr)

mountainous ['mauntinəs]
1. планински
2. прен. грамаден, огромен

mountainside ['mauntinsaid]
n планински склон

mountebank ['mauntibæŋk]
1. шарлатанин
2. клоун

mounting ['mauntiŋ]
1. тех. поставяне, инсталиране, монтиране
2. монтажна арматура
3. подставка, легло
4. паспарту (на картина)
5. обковка, гнездо (на скъпоценен камък)

mourn [mɔ:n]
1. тъгувам, скърбя, жалея (for, over)
2. оплаквам, в траур съм

mourner ['mɔ:nə]
1. опечален
2. присъствувощ на погребение
3. наемен оплаквач

mournful ['mɔ:nful]
1. печален, скръбен, тъжен
2. траурен

mourning ['mɔ:niŋ]
1. скърбене, плач, ридание, оплакване
2. траур
in MOURNING в траур
прен. sl посинял (за око-от удар)
sl. мръсен, черен (за нокти)
3. attr траурен

mourning-band ['mɔ:niŋbænd]
n траурна лента (на ръкав)

mourning-coach ['mɔ:niŋkoutʃ]
n кола/автобус за присъствуващите на погребение

mouse [maus]
I. 1. зоол. мишка (Mus musculus)
2. прен. тих плах/боязлив човек
3. sl. посиняло oко (от удар)
4. attr миши (за цвят)
II. 1. ловя мишки (за котка)
2. дебна, следя
3. обикалям, като че ли търся (about)

mouse-colour ['maus,kʌlə]
n миши цвят

mouse-coloured ['maus,kʌləd]
a с миши цвят

mouse-ear ['mausiə]
n бот. миши уши (Hieracium pilosella)

mouser ['mauzə]
1. котка и пр., която лови добре мишки
2. любопитен човек, човек, който рови/дебне

mouse-trap ['maustræp]
1. капан
2. разг. безвкусно сирене

mousse [mu:s]
n фр. мус (десерт)

mousseline ['mu:slin]
n текст. муселин

moustache [mə'sta:ʃ]
n обик. pl мустак, мустaци

mousy ['mausi]
1. миши (за цвят, миризма)
2. пълен с мишки
3. безшумен, дебнещ
4. провиснал и сивокафяв (за коса)
5. кротък, плах, стеснителен
6. безинтересен, скучен

mouth [mauθ]
I. 1. уста
by (word of) MOUTH устно
to give MOUTH to one's thoughts/feelings изразявам гласно мислите/чувствата си
to open one's MOUTH too wide прен. разг. правя си устата, искам много висока цена
to give MOUTH разлайвам се, залайвам (за ловджийско куче)
2. обик. рl прен. гърло
to have so many MOUTHs to feed имам да храня толкова гърла
3. гърло, отвор (на бутuлка и пр.), излаз, устие, изход
4. воен. дуло
5. гримаса
6. spokesman
7. sl. бъбривост, нахалство
the horse has a good/bad MOUTH конят понася добре/зле юздата
to make a poor MOUTH правя се на беден
to put one's money where one's MOUTH is sl. готов съм да подкрепя мнението си с дела
II. 1. говоря бомбастично с гримаси, прен. ораторствувам
2. оформям (звук, дума) с устни, без звук
3. мънкам, измънквам
4. ям, дъвча, докосвам с устни
5. привиквам (кон) към юзда
6. гримаснича
7. вливам се (за река)

mouthbreeder ['mauθ,bri:də]
n зоол. риба от сем. Cichlidae, особ. Haplochromis multicolor

mouther ['mauðə]
n надут оратор

mouth-filling ['mauθ,filiŋ]
a бомбастичен, надут

mouthful ['mauθful]
1. хапка, глътка
2. малко количество
to have only a MOUTHFUL of food хапвам съвсем малко
3. дълга трудна за изговаряне дума
4. sl. съдържателна/полезна/уместна забележка

mouth-organ ['mauθ,ɔ:gən]
n устна хармоника, мундхармоника

mouthpiece ['mauθpi:s]
1. мундщук (на лула, инструмент и пр.), цигаре
2. говорител, изразител на чуждо/общо мнение (за човек, вестник)
3. sl. адвокат криминалист

mouthy ['mauði]
1. надут, бомбастичен
2. бъбрив

movable ['mu:vəbl]
I. 1. движим, подвижен, който си мени датата (за празник)
2. мед. плаващ (за бъбрек)
II. 1. мебел, който се мести
2. обик. рl движимо имущество, вещи

move [mu:v]
I. 1. местя (и фигура-при шах и пр.), премествам (се), местя се
to MOVE (house) местя се в друго жилище
2. движа (се), раздвижвам (се), въртя (се), размърдвам (се)
not to MOVE hand and foot стоя неподвижно, не мърдам
3. физиол. ходя по голяма нужда, изпразвам се (за червата)
4. раздвижвам (се), активизирам (се), действувам
карам, накарвам, подтиквам (to с inf)
the spirit MOVEd him to speak нещо го подтикна да говори
moving spirit инициатор
5. напредвам, прогресирам, вървя (за работа и пр.)
to MOVE with the times вървя в крак с времето
6. (раз) вълнувам, разчувствувам, трогвам
easily MOVE d който лесно се трогва
7. движа се (в дадени обществени кръгове)
8. правя предложение (на събрание)
9. търг. продавам (се) (за стока)
move about местя (се), размествам
move along минавам нататък, придвижвам се, карам (някого) да минава нататък/да се движи
move around move about
move away излизам, измествам се (от жилище), отдалечавам (се), махам (се), отдръпвам (се)
move down придвижвам се по
MOVE right down (the bus)! придвижете се навътре/до края
move for правя предложение за, подавам молба за
move in влизам, нанасям се (в ново жилище)
to MOVE in on настъпвам към (нападателно), настъпвам, започвам, започвам нова работа
move off тръгвам, потеглям
move on move along, напредвам, прогресирам
move out изнасям се, местя се, премествам се (от жилище), изваждам (квартиранти)
move over премествам се, отдръпвам се (да направя място), посмествам се
move to подбуждам към, трогвам
to MOVE someone to tears трогвам някого до сълзи
to MOVE someone to laughter разсмивам някого
to MOVE someone to anger разядосвам някого
move up move over, прен. издигам се, напредвам, фин. покачвам се, покачва ми се цената, воен. придвижвам се към фронта
II. 1. местене, преместване (при шах и пр., на жилище и пр.), шахм. ред за местене, ход
to make a MOVE шахм. местя, тръгвам, предприемам нещо, почвам да действувам
2. движение
to be on the MOVE в движение съм, напредвам
to get a MOVE on sl. размърдвам се (и прен.)
3. прен. ход, стъпка, мярка, крачка, маневра
to make the first MOVE (toward peace) правя първата крачка за помирение
to be up to every MOVE знам всички ходове

movement ['mu:vmənt]
1. движение
2. воен. придвижване, маневра, ход, престрояване
3. театр., лит., изк. динамика, движение, развитие (на разказ и пр.)
4. тех. ход (на механизъм), такт, механизъм
5. движение (обществено, политическо)
6. тенденция, насока
7. фин. раздвижване, оживление, покачване/спадане/промяна на цените
8. муз. темпо, ритъм, част (на симфония и пр.)
9. обик. рl действие, дейност, порив
10. физиол. ходене по голяма нужда, екскременти
regular MOVEMENT of the bowels редовен стомах

mover ['mu:və]
1. двигател, движеща сила
prune MOVER първичен двигател
2. инициатор, автор
chief/prime MOVER (главен) инициатор/душа на някое дело

movie ['mu:vi]
1. n ам. разг. филм
2. pl кино, кинематография
to go to the MOVIEs отивам на кино

moviegoer ['mu:vi,gouə]
1. n ам. кинолюбител, посетител на кино
2. рl публика (на кино)

movie-house ['mu:vihaus]
n кинотеатър, кинозала

movies n pl разг. кино

movietone ['mu:vitoun]
n говорещ филм

movine-staircase [,mu:viŋ'stɛəkeis]
n ескалатор

moving ['mu:viŋ]
1. движещ (се), подвижен
2. трогателен, затрогващ, прочувствен, вълнуващ

moving-picture [,mu:viŋ'piktʃə]
n филм, кинематография

moving-pictures [,mu:viŋ'piktʃəz]
n филм, кинематография

mow [mou]
I. n купа (сено и пр.)
II. v (moved, mowed, mown) кося, жъна
покосявам (и прен.) (и to MOW down)
III. n гримаса
mope and MOWs гримаси
IV. вж. mop

mower ['mouə]
1. косач
2. (сено) косачка (машина)

mown [moun]
вж. mow

Mr ['mistə]
1. съкр. от mister. господин (пред име)

Mrs ['misiz]
1. съкр. от mistress
2. госпожа (пред име)

much [mʌtʃ]
I. 1. много
how MUCH? колко? колко струва?
very MUCH много
MUCH he cares upoн. много го e грижа/го интересува
2. със сравн. cm. много, значително
MUCH better много по-добре
so MUCH the better толкова по-добре
3. приблизително, горе-долу
MUCH (about) the same приблизително същият
pretty MUCH alike горе-долу еднакви
MUCH of a size почти толкова голям
MUCH the best/theworst далеч най-добър/най-лош
MUCH as колкото и да
MUCH as I tried колкото и да се опитвах
MUCH to my surprise/regret, etc. за мое голямо учудваие/съжалениеи пр.
he is MUCH the worse for this fall into the canal тойпострада много от падането си в канала
oceansdon't so MUCH divide the world as unite it океаните по-скоро обединяват света, отколкото да го разделят
not a single contemporary so MUCH as hints at нито единсъвременник дори и не намеква за
II. a (more, most) много
MUCH food/rain многохрана/дъжд
MUCH difficulty/trouble много/големи затруднения
he never eats MUCH breakfast той не яде многона закуска
not MUCH of a... неособено добър/голям...
he's not MUCH of a scholar той не e бог знае какъв учен
I'm not MUCH of a cinemagoer рядко ходя на кино
to betoo MUCH for много труден съм за, по-силен/по-опитен/по-хитър съм от
that book was too MUCH for meтази книга ми беше прекалено трудна
the schoolchampion was too MUCH for me шапмионът на училищетобеше далеч по-силен от мен
III. n много
MUCH of whatyou say is true голяма част от това, което казвате, е вярно
how MUCH a kilo is that beef? колко e килототова говеждо? I don't think the film is up to MUCH смятам, че филмът не струва
this/that MUCH толкова
that MUCHis certain това (поне) /едно e сигурно
I'll say this MUCHin his favour това мога да кажа в негва полза
tomake MUCH of разбирам, проумявам, отдавам голямо значение на, преувеличавам, обръщам голямо внимание на, приемам (някого) много радушно, разшетвам се за (някого), лаская
you havealways helped me and I'll always do as MUCH for you винагиси ми помагал и аз винаги ще ти помогна
it's asMUCH your responsibility as mine това e колкото твоя, толкова и моя отговорност
it was as MUCH as he coulddo to keep from laughing едва се сдържаше да не сеизсмее
that is as MUCH as to say все едно да кажеш
withnot/without so MUCH as saying good-bye без дори да сесбогува

muchness ['mʌtʃnis]
n разг. големи количества, голямастепен
much of a MUCHNESS от един дол дренки

mucilage ['mju:silidʒ]
n клей, лепило

mucilaginous [,mju:si'lædʒinəs]
a лепкав, пихтиест

muck [mʌk]
I. n оборски тор
2. разг. мръсотия, боклук (и прен.), нещо гадно/противно, безпорядък
to readMUCK чета глупости
to make a MUCK of оцапвам, оплесквам, развалям, разхвърлям
3. клевети
4. кал
5. ам. мин. иззет грунт, откъртена скала
II. 1. торя, наторявам
2. цапам, оцапвам, мърся, омърсявам
3. ам. мин. разчиствам скала
4. разчиствам, махам тор/боклук
muck about sl. безделнича, мотая се, шляя се, халосвам се, мотам, мотая (никого)
to MUCK aboutwith прен. играя си с (апарат)
muck in деля работа/задача (with someone с някого)
muck in with
to MUCKin with someone разг. деля жилище снякого, споделям удоволствия и пр. с някого, мешасе/омешвам се с някого
muck out почиствам (обор) от тор
muck up sl. оплесквам, оцапвам (и прен.), развалям, обърквам

mucker ['mʌkə]
n sl. падане, несполука, неуспех, провал
to come a MUCKER падам, пропадам, загазвам

muck-heap [mʌkhi:p]
n купчина тор, бунище

muckle ['mʌkl]
вж. mickle

muck-rake ['mʌkreik]
1. гребло (за mop)
2. човек, койтоиздирва скандални политически истории и пр

muck-raker ['mʌk,reikə]
вж. muck-rake

muck-raking ['mʌk,reikiŋ]
n издирване на скандалниполитически истории и пр

muckworm ['mʌkwə:m]
1. зоол. торен червей
2. скъперник, пинтия

mucky ['mʌki]
1. торен
2. мръсен, оцапан, оплескан
3. противен

mucosity [mju:'kɔsiti]
n лигавост

mucous ['mju:kəs]
a слизест
MUCOUS membrane анат. слизестаципа, лигавица

mucus ['mju:kəs]
n слуз

mud [mʌd]
I. 1. кал, тиня
to get stuck in the MUD затъвамв калта (u прен.), изоставам от времето си
to settledown/sink in the MUD затъвам (за кораб)
as clear as MUDшег. съвсем неясно
2. метал. шлам
3. нещо, заслужаващо презрение, мръсотия, кал
his name is MUDимето му е опетнено/опозорено
to fling/throw/sling MUD at someone петня/опетнявам/черня/злословя по адрес на някого
MUD in your eye! за вашездраве (наздравица)
II. 1. размътвам
2. изцапвам с кал
3. ам. мажа/измазвам с кал

mud-bank ['mʌdbæŋk]
n плитчина

mud-bath ['mʌdba:θ]
n мед. кална баня

mud-bound ['mʌdbaund]
a затънал в кал

muddle ['mʌdl]
I. 1. размътвам, разкалвам
2. обърквам, смущавам, размътвам (главата-за алкохол)
3. разбърквам, развалям, прен. оплесквам
4. ам. разбърквам (коктейл)
muddle along карам я някак си/без цел/план
muddle away пропилявам
muddle on muddle along
muddle through изкарвам (нещо) някак си/как да е
muddle up
to MUDDLE things up обърквам нещата, оплесквам я, забърквам каша, оплитам конците
II. 1. бъркотия, безпорядък, неразбория
to bein a MUDDLE в безпорядък съм (за помещение), объркан съм
to make a MUDDLE of оплесквам, обърквам (работа)
2. смущение, обърканост

muddle-headed ['mʌdl,hedid]
a смутен, объркан, тъп

muddy [mʌdi]
I. 1. кален (и прен. -за цвят), мръсен
II. 1. оцапвам, наплесквам
2. размътвам (се), замъглявам (се)

mudfish ['mʌdfiʃ]
n зоол. риба, която живее в тиня (особ. Neochanna apoda)

mud-flap ['mʌdflæp]
n авт. калобран

mudflat ['mʌdflæt]
n тинесто пространство при отлив

mud-guard ['mʌdga:d]
n авт. калник

mud-pie ['mʌd'pai]
n питка от кал (направена от деца)

mudslinger ['mʌd,sliŋə]
n aм. sl. клеветник

muezzin [mu:'ezin]
n араб. муезин

muff [mʌf]
I. 1. маншон
2. тех. муфа, гилза
II. 1. несръчен/непохватен човек (особ. в игра), непрактичен човек
2. крикет, бейзбол грешка, изпускане на топка
III. v сбърквам, обърквам, забърквам, оплесквам, не улучвам, изпускам (топка)

muffin ['mʌfin]
n кифла, която се яде препечена с масло

muffineer [,mʌfi'niə]
1. покрит съд за държане на затоплени кифли (вж. muffin)
2. съд за ръсене (захарница, солница)

muffle ['mʌfl]
I. 1. увивам (се), загръщам (се) (с шал) (ис up)
2. претъпявам, заглушавам (шум, звук)
3. заглъхвам, ставам глух и неясен (за глас)
4. ам. потискам
II. 1. тех. муфел
MUFFLE furnace муфелна пещ
2. ост. боксъорска ръкавица
III. n муцуна на преживно животно

muffler ['mʌflə]
1. шал (че) (за врат)
2. авт., тех. (шумо) заглушител, звукопоглъщащо приспособление
3. муз. ляв педал на пиано

mufti ['mʌfti]
1. араб. мюфтия
2. воен. цивилно облекло (обик. in MUFTI)

mug [mʌg]
I. n чаша, канче, халба
II. 1. лице, мутра, сурат
2. уста, муцунка
3. гримаса
4. ам. снимка на заподозрян престъпник
III. 1. театр. sl. гримаснича, правя гримаси
2. ам. фотографирам
IV. n sl. балама, жертва, аджамия, новак
MUG'sgame безсмислени занимания
V. v (-gg-) нападам откъм гърба, удушавам, ограбвам
VI. v (-gg-) sl. зубря, кълва
to MUG (at) a subject/to MUGup a subject назубрям даден предмет
VII. n sl. зубрач

mugger ['mʌgə]
I. n зоол. индийски крокодил (Crocodyluspalustris)
II. 1. ам. sl. крадец
2. нападател
III. n ам. фокусник

muggins ['mʌginz]
1. s1. балама, глупак
2. вид детскaигра нa карти/домино

muggy ['mʌgi]
a тежък, задушен (за въздух, време)

mugwort ['mʌgwə:t]
n бот. див пелин (Artemisium vulgaris)

mugwump ['mʌgwʌmp]
1. n ам. пол. sl. независим, неутрален
2. големец (и самозван), важна клечка

Muhammadan [mu'hæmədən]
вж. mohammedan

mulatta [mju:'lætə]
ж. p. от mulatto

mulatto [mju:'lætou]
1. мулат
2. attr сжълтокафява кожа

mulattoes [mju:'lætous]
1. n pl. мулат
2. attr сжълтокафява кожа

mulattos [mju:'lætous]
1. n pl. мулат
2. attr сжълтокафява кожа

mulattress [mju'lætris]
вж. mulatta

mulberry ['mʌlbəri]
1. бот. черница (Morus)
2. бобонка, черница (плод)

mulch [mʌltʃ]
I. n тор, слама и пр. (около разсадени растения и овошки)
II. v слагам тор, слама и пр. (около дърво, разсад)

mulct [mʌlkt]
I. n ост. глоба
II. 1. глобявам
2. разг. измъквам, обирам (of)

mule [mju:l]
I. 1. зоол. катър, муле
as obstinate/stubbornas a MULE упорит като магаре
2. хибрид
MULE canaryкръстосана порода от канарче и сипка и пр
3. sl. инат човек
4. текст. вид предачна машина
5. жп. бутач, тикач
II. n домашен пантоф/чехъл

mule-skinner ['mju:l,skinə]
n ам. разг. мулетар

muleteer [,mju:li'tiə]
n мулетар, магаретар

muley ['mju:li]
I. a безрог, шут (за говедо)
II. n краваи пр. без рога

mulish ['mju:liʃ]
1. мулешки
2. упорит, инат

mull [mʌl]
I. v загрявам и подправям (вино, бира)
II. v разг. забърквам, обърквам, забатачвам
III. n бъркотия, каша
to make a MULL of one's work забатачвам си работата
IV. n шотл. геогр. нос
V. v мисля върху
обмислям (something over, over something)
VI. n вид тънък муселинов плат

mullah ['mʌlə]
n араб. молла

mullein ['mʌlin]
n бот. лопен, овча опашка (Verbascum)

Muller ['mʌlə]
1. стъклено/каменно чукало за стриване (на лекарство)
2. тех. колерганг

mullet ['mʌlit]
n зоол.
red MULLET барбун (Mullus barbatus)
grey MULLET кефал (Mugil capito)

Mulligan ['mʌligən]
n ам. sl. яхния

mulligatawny [,mʌligə'tɔ:ni]
n англоинд. лютива чорба, подправена с къри

mulligrubs ['mʌligrʌbz]
1. колики
2. съклет

mullion ['mʌljən]
n стр. вертикален елемент в рамкатана прозорец, която разделя крилата

multangular [mʌlt'æŋgjulə]
a многоъгълен

multi ['mʌlti]
pref c много..., много, разно

multicellular [,mʌlti'seljulə]
a многоклетъчен

multichannel [,mʌlti'tʃænəl]
a тех. многоканален, многопистов

multi-coloured a ногоцветен

multidimensional [,mʌltidi'menʃənl]
a многомерен

multifarious [,mʌlti'fɛəriəs]
a разнообразен, разновиден, многообразен

multifid ['mʌltifid]
a зоол., бот. разделен на много части

multifold ['mʌltifould]
a многократен, многоброен, изобилен

multiform ['mʌltifɔ:m]
a разновиден, разнообразен, многообразен

multiformity [,mʌlti'fɔ:miti]
n разновидност, многообразност

multilateral [,mʌlti'lætərəl]
a многостранен (и пол.), мултилатерален

multinomial [,mʌlti'noumiəl]
n мат. многочлен

multipartite [,mʌlti'pa:tait]
1. разделен на много части
2. пол. многостранен, с много членове/участници

multi-party [,mʌlti'pa:ti]
a ам. пол. многопартиен (засистема, правителство)

multiped ['mʌltiped]
I. зоол. a многокрак
II. n многокрако насекомо

multiple ['mʌltipl]
I. 1. съставен от много части/елементи
MULTIPLE shop/store магазин с филиали, един отфилиалите на такъв магазин
MULTIPLE births раждане наблизнаци
man of MULTIPLE interests човек с многостранниинтереси
2. многократен, многоброен, многочислен
MULTIPLE voting ам. гласуване на едно лице в няколкоизбирателни района
3. ел. паралелен
4. мат. кратен
II. n мат. кратно число

multiplex ['mʌltipleks]
1. сложен
2. изч. тех. многократен (за предаване)

multipliable ['mʌltiplaiəbl]
a умножим

multiplicand [,mʌltipli'kænd]
n мат. множимо

multiplication [,mʌltipli'keiʃn]
1. мат. умножение
2. ряд. размножаване

multiplicity [,mʌlti'plisiti]
1. многочисленост, множество
2. разнообразие, разновидност, многостранност

multiplier ['mʌltiplaiə]
1. мат. множител, коефициент
2. ел. добавъчно съпротивление (във волтметър)
3. изч. тех. умножително устройство

multiply ['mʌltiplai]
1. увеличавам (се), умножавам (се)
2. мат. умножавам
3. размножавам (се), развъждам (се)

multipurpose [,mʌlti'рə:рəs]
a с няколко предназначения, универсален

multiracial [,mʌlti'reiʃl]
a състоящ се от много раси (заобщество, страна)

multistage ['mʌltisteidʒ]
1. косм. многостепен (за ракета и пр.)
2. многоетапен

multitude ['mʌltitju:d]
1. множество (of)
2. многобройност, многочисленост
3. тълпа, навалица, множество
the MULTITUDE масите

multitudinous [,mʌlti'tju:dinəs]
a многоброен, многочислен

multivalent [,mʌlti'veilət]
a хим. многовалентен

mum [mʌm]
I. a мълчалив
to keep MUM (about it) мълчаси (по този въпрос)
II. int тихо! тишина! мълчи! MUM's the word! нито дума! трай си!
III. 1. представям с жестове
2. участвувамв пантомима (обик. to go MUMming)
IV. n ост. вид силна бира
V. n разг. мама

mumble ['mʌmbl]
I. 1. мънкам, смънквам, смутолевям
2. дъвча с беззъба уста/с мъка
II. n мънкане, смънкване

mumbo-jumbo [,mʌmbou'dʒʌmbou]
1. африканскиидол/божество
2. идол
3. прен. предмет на безсмислено боготворене
4. глупости, дрън-дрън

mummer ['mʌmə]
1. ист. актъор в пантомима (принародни тържества)
2. ост. актъор

mummery ['mʌməri]
1. пантомима
2. маскарад
3. пренебр. безсмислен церемониал, прен. представление

mummy ['mʌmi]
I. 1. мумия
2. прен. мумия, слаб и сухчовек
3. безформена маса
to beat/smash to a MUMMYправя на каша, обезформям
4. тъмнокафяв пигмент
II. n дет. разг. мама

mumps [mʌmps]
n pl с гл. в sing мед. заушки

munch [mʌntʃ]
v дъвча, жвакам

mundane [mʌn'dein]
1. земен (не духовен, небесен), светски
2. разг. обикновен, досаден, шаблонен, рутинен

mungo ['mʌŋgou]
n вид плат от дреб

municipal [mju:'nisipl]
1. градски, общински, комунален
MUNICIPAL undertakings комунални услуги
2. самоуправляващ се, муниципален

municipality [mju:,nisi'pæliti]
1. градска община
2. градсъс самоуправление
3. общински съвет

municipalize [mju:'nisipəlaiz]
1. превръщам в градскаобщина
2. правя общинска собственост
поставямпод общински контрол. munificence n щедрост

munificence n щедрост

munificent [mju:'nifisnt]
a щедър

muniment ['mju:nimənt]
1. документ
2. архива, събир. грамоти

munimify ['mʌmifai]
1. мумифицирам (се), балсамирам
2. изсъхвам, ставам като мумия

munition [mju:'niʃn]
I. n (pl ocвeн attr) муниции, бойни припаси, военни материали
shortage of MUNITIONs, MUNITION shortageнедостиг на муниции
II. v снабдявам с муниции/бойни припаси

munitions n pl бойни припаси

munition-worker [mju:'niʃn,wə:kə]
n работник във военензавод

muon ['mju:ɔn]
n физ. мюон

mural ['mjuərəl]
I. 1. стенен
MURAL painting стенопис, фреска
2. закрепен на стена
II. n стенопис, фреска

murder ['mə:də]
I. 1. предумишлено убийство
judicialMURDER юридическо убийство, съдебна грешка
2. прен. много опасно/тревожно положение, тежка работа, жива мъка
MURDER will out нищо не остава скрито
to cry blue MURDER разг. викам до бога/небето
to get awaywith MURDER sl. правя каквото си ща, разигравам си коня
II. 1. убивам, коля, заколвам
2. тормозя
3. прен. разг. развалям, кепазя (от некадърност, чрез лошо изпълнение и пр.)

murderer ['mə:dərə]
n убиец

murderess ['mə:dəris]
ж. р. от murderer

murderous ['mə:dərəs]
1. убийствен, смъртоносен
2. способен да убие
3. прен. убийствен, непоносим, ужасен

muriate ['mjuəriət]
n хим. хлорид
MURIATE of ammonia нишадър

muriatic [,mjuəri'ætik]
a хим. MURIATIC acid солна киселина

murine ['mjuərain]
a зоол. миши

murk [mə:k]
I. n мрак (и прен.), мрачина, тъмнина, мъгла
II. a поет., ост. murky

murky ['mə:ki]
a мрачен, тъмен, навъсен (за време), пълен (за мрак)

murmur ['mə:mə]
I. 1. мърморене, шепот
2. шумолене (на листа), жужене, ромон, ромолене, плисък
3. мед. шум (на сърцето)
4. мърморене, ропот, недоволство
II. 1. мърморя, промърморвам, шепна
2. ромоля, жужа
3. мърморя, недоволствувам, мрънкам (at, against)

murmurous a недоволен

Murphy ['mə:fi]
n ирл. sl. картоф

murrain ['mʌrin]
n вет. чума по рогат добитък

murrey ['mə:ri]
I. a тъмноморав
II. n тъмноморав цвят

muscadine ['mʌskədin]
вж. muscat

muscat ['mʌskət]
1. бот. мискет (грозде)
2. стафиди от мискет
3. мискетово вино

muscatel [,mʌskə'tel]
1. бот. мискет (грозде)
2. стафиди от мискет
3. мискетово вино

muscle ['mʌsl]
I. 1. мускул
don't move a MUSCLE стой неподвижно
2. (мускулна) сила
3. сила, мощ
II. v пробивам си път със сила
to MUSCLE in (on) sl. прен. навлизам (в) (чужда територия), присвоявамси (част от печалби и пр.)

muscle-bound ['mʌslbaund]
a със схванати мускули

muscled ['mʌsld]
a силен, мускулест

muscovado [,mʌskə'va:dou]
n нерафинирана захар (отсока на захарна тръстика)

Muscovite ['mʌskəvait]
1. московчанин
2. ост. руснак

muscular ['mʌskjulə]
1. мускулен
2. мускулест, силен, развит

muscularity [,mʌskju'læriti]
n мускулатура, сила, развитост

musculature ['mʌskiulətʃə]
n мускулатура (на животно)

muse [mju:z]
I. 1. мит. муза
The MUSE s деветте музи
2. the MUSE поезията, вдъхновителка на поет
II. v книж
1. размишлявам, унасям се в мисли (on, upon, over)
2. взирам се замислено/замечтано (on)
III. n ост. размишление, замисленост
lost in a MUSEпогълнат в мисли/размисъл

museum [mju:'ziəm]
n музей
MUSEUM piece антика, предметс музейна стойност, пренебр. старомоден човек/предмет, антика

mush [mʌʃ]
I. 1. каша
MUSH of snow киша
to make a MUSHof разг. обърквам, развалям
2. aм. качамак
3. прен. разг. сантиментален/сладникав език, глупости
4. рад. смущения от по-силна станция
5. sl. лице, мутра
II. n ам. пътуване с шейни с кучета (в полярнитеобласти)
III. n sl. чадър

mushroom ['mʌʃrum]
I. 1. (ядивна) гъба
2. нещо, наподобяващо гъба
гъбовиден облак, особ. от ядренвзрив (и MUSHROOM cloud)
3. прен. парвеню, бързо израснал/издигнал се човек/институт и пр
4. attr койторасте/се развива бързо
MUSHROOM growth бърз растеж/развитие
II. 1. събирам гъби (обик. to go MUSHROOM ing)
2. раста/никна/появявам се бързо/като гъба, ширя се, разпространявам се бързо

mushy ['mʌʃi]
1. кашав, като каша
2. разг. сантиментален

music ['mju:zik]
1. музика
rough MUSIC врява, шум, викове
to set/put to MUSIC композирам музикален акомпанимент за (стихотворение, пиеса)
2. ноти
to playwithout MUSIC свиря наизуст/без ноти
3. ост. оркестърот духови инструменти
4. приятен звук
5. attr музикален
to face the MUSIC изправям се смело срещукритиците, поемам отговорността и последствията (за нещо)

musical ['mju:zikl]
I. 1. музикален
2. с музикаленсъпровод
3. мелодичен, приятен
II. 1. мюзикъл
2. музикален филм

musical box ['mju:ziklbɔks]
1. детска (автоматична) латерничка
2. шег. пиано

musical chairs ['mju:zikltʃɛəz]
n игра с музика, при спирането на която участниците бързат да седнат нанамаляващ се брой столове

musical comedy ['mju:zikl,kɔmidi]
n оперета, музикалнакомедия

musicale [,mju:zi'kæl]
1. музикална вечер
2. прием смузика

musical film ['mju:ziklfilm]
вж. musical ii

musicality [,mju:zi'kæliti]
1. мелодичност
2. музикалност

music box ['mju:zikbɔks]
вж. musical box

music-case ['mju:zikkeis]
n папка за ноти

music-drama ['mju:zik,dra:mə]
n музикална драма

music-hall ['mju:zikhɔ:l]
1. музикхол, вариете
2. концертна зала

music-house ['mju:zikhaus]
1. концертна зала
2. музикална фирма/издателство

musician [mju:'ziʃn]
1. музикант, музикален изпълнител
2. композитор

musicianship [mju:'ziʃnʃip]
n музикално майсторство

music master ['mju:zik,ma:stə]
n учител по музика

music mistress ['mju:zik,mistris]
ж. р. от music master

music-stand ['mju:zikstænd]
n пулт, стойка, пюпитър (заноти)

music-stool ['mju:zikstu:l]
n (въртящо се) столче (за пиано)

musing ['mju:ziŋ]
n размишление, замисленост

musk [mʌsk]
1. мускус
2. миризма на мускус
3. имена различии растения с миризма на мускус
4. attrс миризма на мускус

musk-deer ['mʌskdiə]
n зоол. кабарга (Moschusmoschiferus)

muskeg ['mʌskeg]
1. блато
2. торфена почва

musket ['mʌskit]
n ист. мускет (старинна пушка)

musketeer [,mʌski'tiə]
n ист. мускетар

musketry ['mʌskitri]
1. n воен. ист. мускетарска войска
2. стрелба с мускети, пушечна стрелба, стрелковоизкуство

musk melon ['mʌskmelən]
n вид сочен пъпеш (Cucumismelo)

musk-ox ['mʌskɔks]
n зоол. мускусен бик (Ovibos moschatus)

musk-rat ['mʌskræt]
1. n зоол. мускусен воден плъх, ондатра (Ondatra zibethica)
2. кожата на това животно

musk-rose ['mʌskrouz]
n бот. вид бяла роза (Rosa moschata)

musky ['mʌski]
a мускусен

musle-man ['mʌslmæn]
n (pl-men) човек със силно развити мускули

Muslim ['muslim]
вж. moslem

muslin ['mʌzlin]
1. текст. муселин
2. sl. жена, момиче
3. мор. sl. платна

musquash ['mʌskwɔʃ]
вж. musk-rat

muss [mʌs]
I. 1. бъркотия, неразбория, безпорядък
2. sl. счепкване, сбиване
II. v разг. разхвърлям, разбърквам
обърквам (и сup)
don't MUSS up my hair! не ми разрошвай косата!

mussel ['mʌsl]
n зоол. вид мида (Mytilus)

mussulman ['mʌslmən]
n (pl-men, -mans) мюсюлманин

mussy a разхвърлян

must [məst]
I. 1. v aux (pl must) с inf без to задължение, необходимост
в отp. форма-забрана трябва
I MUST (go, etc.) трябва (да отида и пр.)
MUST I? трябвали? I MUST not не трябва, не бива
you just MUST крайнонеобходимо е
2. увереност, вероятност, очевидност трябва, сигурно, вероятно
you MUST be hungryafter your walk трябва да/сигурно си огладнял следразходката
he MUST have missed the bus трябва да/вероятно/сигурно е изпуснал автобуса
you MUST be joking! сигурно се шегуваш! ти се шегуваш! you MUST haveknown сигурно си/не може да не си знаел
3. непредвидена, нежелателна случайност.
he MUST come andworry me with questions when I'm busy той не може дане дойде да ме безпокои с въпроси, когато съм зает
just as I was getting better, what MUST I do but break myleg тъкмо оздравях и да си счупя крака
4. ост. бездруг гл.
we MUST to horse трябва да се качваме на конете
we MUST away трябва да си ходим
II. 1. нещо крайно необходимо
his latestplay is a MUST последната му пиеса непременно трябвада се види
this rule is a MUST това правило е абсолютнозадължително
2. attr необходим, задължителен
III. n мухъл, плесен
IV. n шира, мъст
V. 1. англоинд. a побеснял, пощръклял (особ. за слон, камила през периода на разгонване)
2. пощръклялост (на слон, камила)
3. слон в такова състояние

mustache ['mʌs,ta:ʃ]
aм. moustache

mustang ['mʌstæŋ]
n мустанг (кон)

mustard ['mʌstəd]
1. бот. синап (Brassica alba)
MUSTARD andcress салата от едва-що покълнал синап и кресон
2. горчица
French MUSTARD горчица, смесена с оцет
3. ам. sl. интерес, увлечение, жар
grain of MUSTARD seedдребно нещо с големи възможности за развитие

mustard gas ['mʌstədgæs]
n хим. иприт

mustard plaster ['mʌstədpla:stə]
n хардал, синапена хартия

muster ['mʌstə]
I. 1. сбор, събиране (за проверка, преглед), строени войници (за проверка), свикване навойници
to pass MUSTER годен/на ниво съм, годен съмза дадена цел
2. поименен/инвентарен списък
II. 1. свиквам, събирам, набирам (войска, екипаж и пр.) (ам. in, into)
2. струпваме се, събирамесе
3. събирам, набирам (сила, кураж и пр.) (up)
4. ам. демобилизирам, уволнявам (out)

muster-book ['mʌstəbuk]
n книга за регистрация на военните сили

muster-roll ['mʌstəroul]
n воен., мор. списък на личниясъстав

mustn't [mʌsnt]
вж. must not

musty ['mʌsti]
1. плесенясал, мухлясал
2. остарял, отживял

mutability [,mju:tə'biliti]
1. променливост, изменчивост
2. непостоянство

mutable ['mju:təbl]
1. променчив
2. непостоянен

mutant ['mju:tənt]
1. променящ се, изменящсе
2. който е резултат на промяна
П. n мутант

mutate [mju:'teit]
1. променям (се), изменям (се), видоизменям (се)
2. фон. прегласявам (се)

mutation [mju:'teiʃn]
1. изменение, промяна
2. биол. мутация
3. фон. преглас (и vowel MUTATION)
4. прен. превратност, обрат, поврат

mute [mju:t]
I. 1. ням
2. мълчалив, безмълвен, безгласен
to stand MUTE of malice юр. отказвам да говоря (пред съда)
3. фон. ням (за буква), беззвучен (засъгласна)
II. 1. ням човек (особ. deaf MUTE глухоням)
2. театр. фигурант, статист
3. фон. беззвучна съгласна, буква, която не се произнася
4. муз. сурдинка
5. платен участник в погребение
III. v слагам сурдинка на
with MUTEd strings под сурдинка

mutely ['mju:tli]
adv мълчаливо, безмълвно

muteness ['mju:tnis]
1. немота
2. мълчание, безмълвие

mutilate ['mju:tileit]
1. осакатявам
2. повреждам, развалям (и прен.), изопачавам (текст)

mutilation [,mju:ti'leiʃn]
n осакатяване и пр. (вж. mutilate)

mutineer [,mju:ti'niə]
I. n метежник, бунтовник, размирник
II. v бунтувам се

mutinous ['mju:tinəs]
a метежен, бунтовен, бунтовнически, размирен, разбунтуван

mutiny ['mju:tini]
I. n метеж, бунт (особ. воен.)
II. v (раз) бунтувам се (и с against)

mutism ['mju:tizm]
1. мед. немота, мутизъм
2. мълчаливост

mutt [mʌt]
1. n sl. глупак, некадърник
2. пренебр. пес (от смесена порода)

mutter ['mʌtə]
I. 1. мърморя, измърморвам, мънкам
to MUTTER to oneself мърморя си под носа
2. мъркам, мърморя, негодувам (against, at)
3. тътна (за буря)
II. 1. мърморене, мънкане
2. мъркане, негодуване

mutton ['mʌtn]
1. овнешко месо
2. шег. овца
MUTTONdressed as lamb разг. по-възрастна жена, която сеправи на млада
to return to our MUTTONs да си дойдемна думата, да се върнем на въпроса

mutton-chop ['mʌtntʃɔp]
n овнешки котлет
MUTTON-CHOPwhiskers бакенбарди

mutton-head ['mʌtnhed]
n разг. глупак, тъпак, галфон

muttony ['mʌtəni]
a с вкус/миризма на овнешко

mutual ['mju:tʃuəl]
1. взаимен, споделен
MUTUAL relationsвзаимоотношения
MUTUAL insurance company кооперативно застрахователно дружество
MUTUAL savings bankкооперативна банка, взаимоспомагателна каса
2. общ (за приятел, интереси и пр.)
MUTUAL wall общ калкан (на къща близнак)

mutuality [,mju:tju'æliti]
1. взаимност, взаимодействие
2. взаимозависимост

mutually a взаимно

muzhik [mu'ʒik]
n мужик.

muzzle ['mʌzl]
I. 1. муцуна, зурла
2. намордник
3. дуло
II. 1. слагам намордник на
2. прен. заставям (някого) да мълчи, запушвам устата на

muzzy ['mʌzi]
1. a разг. объркан, смутен, оглупял
2. пийнал, зашеметен
3. неясен, мъгляв

my [mai]
pron poss attr мой
M.! Oh, MY! MY goodness! боже мой! MY foot! MY eye! ами! как не!

Mycenaean [,maisə'ni:ən]
a археол. микенски

mycology [mai'kɔlədʒi]
n микология

mynheer [main'hiə]
n разг. ост. холандец

myoma [mai'oumə]
n мед. миома

myopia [mai'oupjə]
n мед. късогледство, миопия

myosotis [,maiou'soutis]
n бот. незабравка

myriad ['miriəd]
1. десет хиляди
2. голямо число, огромен брой, безброй
3. attr неизброим, безчислен, безчетен, несметен

myrmidon ['mə:midən]
1. мит. MYRMIDON мирмидонец
2. прислужник, слуга, наемник, сляп привърженик
theMYRMIDONs of the law полицейските власти

myrrh [mə:]
n бот. смирна (Myrrhis odorata)

myrtle ['mə:tl]
n бот. мирта (Myrtus communis)

myself [mai'self]
1. refl себе си
I have hurt MYSELF нараних се
I'm going to get MYSELF a new suit ще си купянов костюм
2. за усилване аз самият
I did it MYSELF азсам (си) го направих
I can do it by MYSELF сам мога даго извърша
I am not MYSELF today не съм на себе сиднес

mysterious [mi'stiəriəs]
a таинствен, загадъчен, мистериозен

mystery ['mistəri]
I. 1. мистерия, тайна, потайност, неизвестност
to make a MYSTERY of крия
2. рел. таинство
3. pl гр., рим. мистерии
4. лит. мистерия (средновековна драма) (и MYSTERY-play)
5. attr лит. детективски (зароман и пр.)
MYSTERYtour екскурзия без предварителноопределен маршрут
II. 1. занаят
2. еснаф, гилда

mystic ['mistik]
I. 1. мистичен
2. таен, таинствен, загадъчен, мистериозен
II. n мистик

mystical ['mistikl]
a мистичен, загадъчен, окултен

mysticism ['mistisizm]
n мистицизъм, мистика

mystification [,mistifi'keiʃn]
n въвеждане в заблуждение, мистификация

mystifier ['mistifaiə]
n човек, който въвежда (някого) взаблуждение, мистификатор

mystify ['mistifai]
1. озадачавам, смущавам, замайвам
2. заблуждавам, забърквам, мистифицирам
3. обкръжавам с тайнственост/мистерия

myth [miθ]
1. мит
2. прен. измислица

mythic ['miθik]
вж. noem. mythical

mythical ['miθikl]
1. митически, легендарен
2. прен. въображаем, измислен

mythicize ['miθisaiz]
v превръщам в мит, третирам катомит

mythological [,miθə'lɔdʒikl]
a митологичен, въображаем, митичен

mythologist [mi'θɔlədʒist]
1. митолог, изследвач намитове
2. създател на митове/легенди, човек, койтоизмисля митове

mythology [mi'θɔləаʒi]
n митология

n [en]
1. буквата N
2. мат. неопределена величина
to the nth power на ента степен, до безкрайност, до краен предел

nab [næb]
1. sl. арестувам, залавям, пипвам
2. разг. сграбчвам

nabob ['neibɔb]
1. ист. набоб
2. ост. богаташ, големец

nacelle [næ'sel]
n ав. гондола/кош на балон/дирижабъл, открита кабина (на самолет)

nacre ['neikə]
1. седеф
2. седефена мида

nacreous ['neikriəs]
1. седефен
2. като седеф

nacrous ['neikrəs]
1. седефен
2. като седеф

nadir ['nei,diə]
1. астр. надир
2. прен. най-ниска точка, краен упадък

nag [næg]
I. 1. конче, пони
2. кранта
II. 1. натяквам (about, for)
заяждам се с, дразня (at)
2. измъчвам непрекъснато (за болка)
NAGging pain непрeкъсната болка
III. n разг. натякване, заяждане
it's NAG, NAG all day long цял ден само ми бае на главата

nagger ['nægə]
n заядлив/свадлив човек

nagging ['nægiŋ]
1. a заядлив
2. n постоянно гълчене

naiad ['naiæd]
n (pl-s, -es) мит. наяда, русалка

naif [na;'i:f]
вж. naive

nail [neil]
I. 1. нокът
2. гвоздей, пирон
3. ост. мярка за дължина (около 6 см)
to hit the (right) NAIL on the head давам правилно обяснение, улучвам, отгатвам
hard as NAILs здрав като бик, закален, безмилостен
right as NAILs съвсем прав/правилно
(right) on the NAIL веднага, незабавно (за плащане)
II. 1. кова, заковавам, забивам (гвоздей)
2. подковавам
3. приковавам (внимание, поглед и пр.)
surprise NAILed him to the spot изненадата го прикова на място
4. разг. пипвам, хващам, арестувам
5. разобличавам, изобличавам (и to NAIL a lie to the counter/the barn door)
nail down заковавам, задължавам (някого) да заяви недвусмислено какво мисли/иска да прави и пр.
to NAIL someone down to his promise задължавам някого да изпълни обещанието си, определям (характера на), уточнявам, ам. спечелвам/осигурявам окончателно (съгласие и пр.)
nail together сковавам, сглобявам
nail up заковавам

nail-brush ['neilbrʌʃ]
n четка за нокти

nail-file ['neilfail]
n пиличка за нокти

nail polish ['neil,pɔliʃ]
ам. nail-varnish

nail-scissors ['neil,sizəz]
n pl ножички за нокти

nail-varnish ['neil,va:niʃ]
n лак за нокти

nainsook ['neinsuk]
n текст. нансук

naive [na:'i:v]
1. наивен, простичък, лековерен
2. непресторен, простосърдечен

naivete [na:'i:vtei]
фр. naivety

naivety [na:'i:vti]
1. наивност, лековерност
2. непрестореност, простосърдечност

naked ['neikid]
1. гол, необлечен
2. гол, непокрит, без косми/пера/черупка/мъх и пр. (за животни, семена), без защитно стъкло (за светлина), без абажур, без завеси, килими и пр. (за стая, стена), неприкрит (за чувства и пр.)
to fight with NAKED fists боря се/бия се без ръкавици
3. гол, без растителност/почва (за планина), без листа (за дърво)
4. гол, неподправен, неукрасен (за факти, истина), прям, откровен, без коментар/добавки и пр. (за цитат, твърдение и пр.)
5. незащитен (срещу нападение), беззащитен, невъоръжен

nakedness n голота

namby-pamby [,næmbi'pæmbi]
I. 1. сантиментален, лигав
2. банален, блудкав, предвзет
II. 1. глупави сантименталности
2. безинтересен/безхарактерен човeк

name [neim]
I. 1. име
Christian/aм. given/aм. first NAME малко име
what is your NAME? как се казвате? Tom by NAME, by NAME Tom на име Том
to have/bear a NAME нося име
to know by NAME познавам по име
by/of the NAME of под/с името
under the NAME of с псевдоним
to go/pass by/under the NAME of известен съм под името
in NAME (only) (само) на име
in the NAME of в/от името на
in one's own NAME от свое име, самостоятелно
to take God's NAME in vain библ. изговарям божието име напразно
to put one's NAME down for записвам се за, участвувам в подписка, явявам се кандидат за
2. наименование, название, обозначение, лог. термин, понятие
what's in a NAME? какво значи името? какво има в едно име
3. грам. съществително име
4. име, репутация
to have a NAME for honesty известен съм със своята честност/почтеност
to make a NAME (for oneself), to win oneself a NAME спечелвам си/създавам си име/репутация
5. pl лоши думи, разни имена/епитети
to call someone NAMEs наричам някого всякакъв
6. име, величина, знаменитост
of NAME много известен, с име
7. фамилия, род
the last of his NAME последният от рода си
the NAME of the game разг. целта/същността на работата
to have not a penny/shilling to one's NAME нямам пукната пара
to keep one's NAME on/take one's NAME off the books продължавам/прекъсвам членството си
II. 1. (на) именувам, слагам име, кръщавам
to NAME after кръщавам на
to NAME for наименувам в чест на
2. наричам/назовавам по име, изброявам по имена, посочвам/цитирам за пример
you NAME it разг. каквото щеш, каквото си поискаш
to NAME names цитирам имена (особ. в обвинение)
not to be NAMEd in/on the same day with който не може да се сравнява с, много по-лош от
3. избирам, определям
назначавам (to, for)
4. определям (цена и пр.)
5. парл. споменавам името на (депутат-за някакво провинениe)
III. 1. прочут, добре известен/познат
NAME brand реномирана (фабрична, търговска) марка
2. носещ/с нечие име (за етикет на куфар и пр., за сбирка от картини и пр.)
3. с имената на известни артисти (за филм и пр.)

name-calling ['neim,kɔ:liŋ]
n ругатни, обидни думи (по адрес на някого)

name-day ['neimdei]
n имен ден

name-drop ['neimdrɔp]
v (-pp-) хваля се, че съм приятел с видни личности

name-dropping ['neim,drɔpiŋ]
n самохвалство чрез споменаване на близост с видни личности

nameless ['neimlis]
1. безименен, неизвестен, анонимен
2. без бащино име (за извънбрачно дете)
3. неописуем, неизразим, противен, гаден
4. неспоменат, нарoчно неназован

namely ['neimli]
adv а именно

name-part ['neimpa:t]
n едноименна роля (като заглавието на пиеса, филм)

name-plate ['neimpleit]
n табелка с име, фирмена табелка

namesake ['neimseik]
1. n съименник, адаш
NAMESAKE day имен ден
2. v наричам, назовавам по име, назначавам

Nancy ['nænsi]
1. женствен мъж/момче (и N., Miss N.)
2. хомосексуалист

nankeen [næŋ'ki:n]
1. текст. нанкин
2. рl панталони от нанкин
3. жълтеникав цвят

nankin [,næn'kin]
вж. nankeen

nanny ['næni]
I. 1. бавачка
2. галено име за баба
II. n коза (и NANNY goat)

nanny-goat n коза

nap [næр]
I. n дрямка
to have/take a NAP дремвам
II. 1. дремвам, поспивам
2. не съм бдителен/подготвен
to catch someone NAPping заварвам, някого неподготвен, изненадвам някого, улавям някого в грешка
III. n мъх, мъхавост (особ. на вълнен плат и пр.)
IV. v (-pp-) размъхвам, ратинирам, кардирам (сукно)
V. n вид игра на карти

napalm ['neipa:m]
n воен. напалм

nape [neip]
n тил, задната част на врата

naphtha [næfθə]
1. суров нефт
2. нафта
3. газ

naphthalene ['næfθəli:n]
n нафталин

napkin ['næpkin]
1. салфетка
to lay up/hide in a NAPKIN прен. прибирам, не използувам
2. пелена
3. дамска превръзка
4. шотл. носна кърпа

napkin-ring ['næpkinriŋ]
n халка за салфетка

napless ['næplis]
1. без мъх, гладък (за плат)
2. изтъркан, износен

Napoleon [nə'pouljən]
1. наполеон (фр. златна монета)
2. вид игра на карти
3. ам. вид крем-пита
4. рl вид високи ботуши

Napoleonic [nə,pouli'ɔnik]
a наполеоновски

nappy ['næpi]
I. n разг. пелена
II. a ост. силен, пенест (за бира)

narcissism [na:'sisizm]
n псих. нарцисизъм

narcissist [na:'sisist]
n псих. нарцисист

narcissus [na:'sisəs]
n (pl-sises, -cissi) бот. нapцис

narcosis [na:'kousis]
1. n мед. наркоза, упойка
2. наркотизъм, наркотизация

narcotic [na:'kɔtik]
I. 1. наркотичен, упоителен
2. приспивателен
3. ам. засягащ/предназначен за наркомания
II. 1. наркотично средство, наркотик
2. приспивателно/успокоително средство
3. наркоман

narcotize ['na:kətaiz]
v мед. наркотизирам, приспивам с наркотични средства

nard [na:d]
вж. spikenard

narghile ['na:gili]
n наргиле

nargile ['na:gili]
n наргиле

nark [na:k]
n sl. шпионин, агент

narrate [nə'reit]
v разказвам, описвам

narration [nə'reiʃn]
n разказване, описване, разказ, описание

narrative ['nærətiv]
1. разказ, описание
2. повествование
3. attr описателен, разказвателен, повествователен
NARRATIVE literature белетристика

narrator [nə'reitə]
1. разказвач, повествовател
2. говорител (от името на автора-във филм, пиеса и пр.)

narrow ['nærou]
I. 1. тесен
the NARROW sea Ламаншът и Ирландското море
2. тесен, ограничен
NARROW circumstances/means оскъдни средства, бедност
3. твърде малък, с малка разлика
by a NARROW margin с малка разлика, едва
NARROW majority малко мнозинство
NARROW victory едва спечелена победа
4. щателен, точен, подробен, строг
NARROW search щателно/подробно претърсване
5. тесногръд, прост, егоцентричен, свидлив
6. фон. затворен (за гласна)
II. n обик. рl тесен канал, пролом, теснина, клисура, пролив
III. 1. стеснявам (се)
2. ограничавам, правя тесногръд
3. свивам (се), притварям (се) (за очи)

narrow-gauge ['nærougeidʒ]
NARROW-GAUGE railway жп. теснолинейка

narrowly ['nærouli]
1. едва, насмалко
2. точно, подробно, ост. внимателно
3. втренчено

narrow-minded [,nærou'maindid]
a тесногръд, ограничен

narrows 1. n тясна част на проток и пр.
2. v стеснявам

narthex ['na:θeks]
n арх. нартика, нартекс, преддверие (на храм)

narwhal ['na:wəl]
n зоол. нарвал (Monodon monoceros)

nasal ['neizl]
I. a носов, назален (и фон.)
II. n фон. носов/назален звук

nasality [nei'zæliti]
1. фон. назалност, носов характер
2. носово произношение

nasalization n фон. назализация

nasalize ['neizəlaiz]
1. фон. назализирам
2. говоря през носа си, гъгна

nascence ['næsəns]
n зараждане, възникване

nascency ['næsənsi]
n зараждане, възникване

nascent ['næsnt]
1. зараждащ се, възникващ
2. нов, развиващ се

nastiness ['na:stinis]
1. мръсотия
2. неприличие, безсрамие
3. лош нрав

nasturtium [nə'stə:ʃəm]
1. n бот. латинка (Tropaeolum majus)
2. пореч, друмче (Nasturtium)

nasty ['na:sti]
1. противен, отвратителен, неприятен, гаден (за вкус, миризма и пр.)
2. лош, мръсен, много неприятен (за време)
NASTY sea бурно море
3. неприличен, мръсен, нецензурен
man with a NASTY mind циник
4. злобен, зъл, лош, заплашителен (за поглед)
to turn NASTY разядосвам се, озлобявам се
don't be NASTY! не ставай лош! NASTY bit/piece of work разг. противен субект, мръсна интрига
5. опасен, труден (за преодоляване)
тежък (за удар, болеcт, положение, завой и пр.)
a NASTY one разг. неудобен въпрос, много силен удар, хаплива забележка
NASTY cut дълбоко/лошо порязване

natal ['neitl]
1. родилен
2. роден (за място)

natality [nə'tæliti]
n раждаемост

natant ['neitənt]
a бот. плаващ (за лист)

natation [nə'teiʃn]
n плуване, плаване

natatorial [,neitə'tɔ:riəl]
a плавателен (за орган и пр.), плаващ (за птица)

natatory ['neitətəri]
a плавателен (за орган и пр.), плаващ (за птица)

nates ['neiti:z]
n pl анат. седалище

natheless ['neið1is]
ocт. nevertheless

nathless ['neið1is]
ocт. nevertheless

nation ['neiʃn]
1. нация, народ
law of NATIONs международно право
the United NATION s Organization Организация на обединените нации
most favoured NATION clause клауза за най-облагодетелствувана нация/държава
2. племе на сев. -ам. индианци
3. библ. the NATION s езичници, неевреи

national ['næʃənl]
I. a национален, народен
NATIONAL Assembly Народно събрание
NATIONAL Service военна/трудова повинност
NATIONAL Trust Национално дружество за запазване на природни и исторически ценности
NATIONAL newspaper вестник с голям тираж, който се продава из цялата страна
NATIONAL Insurance задължителна осигуровка за работници и служещи
NATIONAL Health Service Държавна служба по здравеопазването
II. n поданик, гражданин (на дадена държава)

nationalism ['næʃənəlizm]
n национализъм

nationalist ['næʃənəlist]
1. националист
2. attr националистически

nationalistic [,næʃənə'listik]
a националистически

nationality [,næʃə'næliti]
1. националност, народност, национална принадлежност
what is your NATIONALITY? какъв сте по народност
2. нация, народ

nationalization [,næʃənəlai'zeiʃn]
n национализация

nationalize ['næʃənəlaiz]
1. национализирам
2. обединявам в нация
3. натурализирам (се)

nationally ['næʃənəli]
1. из цялата страна, общонародно
2. от общонационална/общодържавна гледна точка, всенародно
3. в национален дух, като нация

nationals n pl съотечественици, поданици

nation-wide ['neiʃnwaid]
a общонароден, повсеместен

native ['neitiv]
I. 1. роден
one's NATIVE land/country родина, отечество
one's NATIVE place родно място
NATIVE rights права по рождение
2. местен (и бот., зоол), туземен
plants/animals NATIVE to растения/животни, разпространени в
NATIVE resident местен жител
to go NATIVE приемам обичаи и нрави на туземци (за бели)
3. природен, вроден, присъщ
4. естествен, прост
NATIVE beauty естествена/неподправена красота
5. чист, самороден (за метал и пр.)
II. 1. (местен) жител, туземец
NATIVE of London лондончанин
2. местно растение/животно (of)
3. изкуствено отгледана стрида

native-born ['neitivbɔ:n]
a местен

nativity [nə'tiviti]
1. рождение, произход
the NATIVITY рел. Рождество Христово
NATIVITY play средновековна драма, свързана с Рождество Христово
2. хороскоп

natron ['neitrən]
n хим. самороден натриев карбонат, природна сода

natter ['nætə]
I. 1. бърборя, приказвам
2. мърморя си
II. n разг. (празни) приказки, лаф, мърморене

natty ['næti]
1. a разг. спретнат, стегнат, чист, напет
2. бърз, ловък

natural ['nætʃrəl]
I. 1. естествен, природен, натурален
NATURAL gas естествен/природен газ
NATURAL selection биол. естествен подбор
NATURAL history/science естествознание, естествени науки
NATURAL forces/phenomena природни сили/явления
someone's NATURAL life целият живот на някого
2. естествен, истински, верен, реален
3. вроден, присъщ, естествен, непристорен
NATURAL poet, etc. роден поет и пр.
with the bravery NATURAL to him с присъщата за него храброст
it comes NATURAL to him удава му се, това му е вродено
4. самороден
5. непросветен, див
6. роден, истински (за родител и пр.)
7. извънбрачен (за дете)
8. муз. основна неалтерована (за музикална степен)
II. 1. идиот по рождение
2. муз. основна неалтерована музикална степен, бекар
3. разг. природно надарен човек (for)
he's a NATURAL for the job той е роден за тази работа
4. разг. нещо очевидно подходящо, нещо, което ще има успех

naturalism ['nætʃərəlizm]
n натурализъм

naturalist ['nætʃərəlist]
1. естественик, естествоизпитател, биолог
2. натуралист
3. attr naturalistic

naturalistic [,nætʃərə'listik]
1. естественоисторически
2. натуралистичен, натуралистически

naturalization [,nætʃərəlai'zeiʃn]
1. натурализация
2. аклиматизиране

naturalize ['nætʃərəlaiz]
1. натурализирам (чужденец), натурализирам се, приемам чуждо поданство
he was NATURALIZEd in France той стана френски поданик
2. аклиматизирам (се) (за растение, животно)
3. ез. въвеждам, усвоявам (нови думи)
4. занимавам се с естествознание
5. давам естествено обяснение (на чудеса и пр.)

naturally ['nætʃərəli]
1. естествено
her hair curls NATURALLY тя има естествено къдрава коса
2. по природа, инстинктивно
3. разбира се
4. нормално, свободно, по естествен начин
she behaves NATURALLY тя се държи естествено/непристорено

nature ['neitʃə]
1. природа
to pay o/s debt to NATURE, to pay the debt of NATURE умирам
against/contrary to NATURE противоестествен (o)
back to NATURE назад към природата
in NATURE в природата, действително съществуващ, където и да е
one of NATURE's gentlemen/noblemen прост, но благороден по душа човек
NATURE study природознание
2. живот близко до природата, природосъобразен живот, естествено/примитивно състояние
state of NATURE примитивно/първобитно състояние, диво състояние (на животни, растения), рел. още не изпитал божията милост, гол
3. естество, същност, природа, натура, характер, нрав, душа
by NATURE по природа/характер/душа
human NATURE човешка природа
it's the NATURE of a dog to bark естествено е за кучето да лае
4. физически нужди/функции, организъм
to ease NATURE ходя по нужда
the call of NATURE нуждата да се изходи човек
NATURE is exhausted oргaнизмът е изтощен
5. вид, сорт
things of this NATURE този вид неща
his request was in the NATURE of a command молбата му имаше характер на заповед
6. изк. натура
to draw/paint from NATURE рисувам от натура

nature-cure ['neitʃəkjuə]
вж. naturopathy

nature-study ['neitʃə,stʌdi]
n природознание (учебен предмет)

naturism ['neitʃərizm]
1. натуризъм, обожание на природата
2. нудизъм

naturopathy [,neitʃə'rɔpəθi]
n природолечение

naught [nɔ:t]
I. 1. ост. нищо
all for NAUGHT всичко на вятъра, за нищо
to set at NAUGHT ост. пренебрегвам, не зачитам, презирам
to bring (plans, etc.) to NAUGHT провалям (планове и пр.)
to come to NAUGHT провалям се, не успявам
2. мат. нула
II. a predic ост. нищожен, без стойност, безполезен

naughty ['nɔ:ti]
1. непослушен, немирен, невъзпитан, лош (за дете)
it was NAUGHTY of you to do that не биваше да правиш това
2. осъдителен, нереден, неприличен
3. циничен, който шокира (за анекдот, роман, автор)

nausea ['nɔ:sjə]
1. повдигане, гадене, повръщане
морска болеcт
2. прен. отвращение, погнуса

nauseate ['nɔ:sieit]
1. повдига ми се, гади ми се, повръща ми се
2. прен. отвращавам

nauseating ['nɔ:sieitiŋ]
1. причиняващ гадене/повдигане/повръщане
2. прен. отвратителен, гаден

nauseous ['nɔ:sjəs]
1. причиняващ гадене/повдигане/повръщане
2. прен. отвратителен, гаден

nautch [nɔ:tʃ]
n празненство с танци от професионалисти танцъори

nautical ['nɔ:tikl]
a морски, мореплавателен

nautilus ['nɔ:tiləs]
n (pl-ses, -li) зоол. наутилус

naval ['neivl]
a военноморски, флотски
NAVAL officer морски офицер
NAVAL architect корабен инженер
NAVAL constructor инженер корабостроител
NAVAL gun бордово оръдие
NAVAL forces военноморски сили
NAVAL service военноморска служба
NAVAL battle морско сражение

nave [neiv]
I. n арх. главен кораб, неф (на църква)
II. n главина (на колело)

navel ['neivl]
1. анат. пъп
2. прен. център, средище

navel orange ['neivl,ɔrindʒ]
n вид портокал без семки

navel-string ['neivlstriŋ]
n анат. пъпна връв

navelwort ['neivlwə:t]
n бот. пъп (Cotyledon umbilicus)

navicular [næ'vikjulə]
a анат. лодковиден, ладиевиден

navigability [,nævigə'biliti]
1. плавателност (на река)
2. годност (на кораб)
3. управляемост, направляемост (на балон и пр.)

navigable ['nævigəbl]
1. плавателен (за река)
2. годен за плаване (за кораб)
3. управляем, направляем (за балон и пр.)

navigate ['nævigeit]
1. управлявам, пилотирам (кораб, самолет)
2. плавам (за или на кораб и пр.), пътувам по вода, нося се по (вода, въздух)
3. движа се, ходя
4. прокарвам (мероприятие, законопроект)

navigating ['nævigeitiŋ]
a който управлява/пилотира/кара
NAVIGATING officer навигатор, щурман, кормчия

navigation [,nævi'geiʃn]
1. корабоплаване, мореплаване, плаване, навигация
high-seas NAVIGATION далечно плаване, плаване в открито море
inland NAVIGATION речно плаване, плаване по канали
aerial NAVIGATION въздухоплаване, аеронавигация
2. навигация, пътуване/движение на кораби и самолети
3. навигация (като наука)

navigational [,nævi'geiʃənl]
a мореплавателен, корабоплавателен, навигационен

navigator ['nævigeitə]
1. мореплавател, моряк
2. навигатор, кормчия, щурман
3. ост. navvy

navvy ['nævi]
I. 1. земекопач, черноработник
to work like a NAVVY прен. работя като вол
2. тех. земекопачна машина, екскаватор (u steam-NAVVY)
II. v копая, правя изкопи, работя като земекопач

navy ['neivi]
1. военноморски флот, военна флота
2. ост. флота (особ. търговска)
3. navy-blue

navy-blue [,neivi'blu:]
I. a тъмносин
II. n тъмносин цвят

navy-list ['neivilist]
n списък на военни кораби и командния им състав

navy-yard ['neivija:d]
n ам. военен корабостроителен и кораборемонтен завод

nawab [nə'wa:b]
вж. nabob

nay [nei]
I. 1. ост. не
2. даже, дори, нещо повече
I suspect NAY, I am certain подозирам, нещо повече, положителен съм
II. n отрицателен отговор, отказ, глас против
to say NAY отказвам
he will not take NAY не приема никакъв отказ
the NAYs have it гласовете против печелят

Nazarene [,næzə'ri:n]
1. назаретянин
2. ист. християнин, последовател на Христа

nazarite [,næzə'rait]
n юдейски отшелник

naze [neiz]
n геогр. нос, надвиснала над морето скала

Nazi ['na:tsi]
I. a нацистки
II. n нацист, фашист

Nazism ['na:tsizm]
n нацизъм, германски фашизъм

neap [ni:p]
I. a най-нисък, квадратурен (за прилив)
II. n най-ниско ниво на прилив, квадратурен прилив

Neapolitan [niə'pɔlitən]
I. a неаполитански
II. n неаполитанец

neap-tide n отлив, най-ниска степен

near [niə]
I. 1. близко, наблизо (по време и място)
to come/draw NEAR приближавам се, наближавам (to)
NEARer and NEARer все по-близо (и по-близо)
NEAR at hand съвсем близо, под ръка
NEAR (up) on почти, около
NEAR to близо до
NEAR to where he was sitting близо до мястото, където седеше той
as NEAR as I can guess доколкото мога да преценя/отгатна
that is as NEAR as you can get по-близо не може да стигнете/отидете, по-точно от това не може, по-добро няма да намерите
I came NEAR to crying едва не се разплаках
2. мор. към вятъра, по посока на вятъра
3. ост. разг. икономично, пестеливо
4. nearly
5. приблизително, почти
he was as NEAR as he could to getting drowned той едва не се удави
as NEAR as makes no difference почти еднакви
that will go NEAR to killing him това почти ще го убие
II. prep близо до, недалеч от (по място, време, вид)
NEAR death на прага на смъртта
it is NEAR 12 o'clock близо/към 12 часа e
the sun is NEAR setting слънцето скоро ще залезе
the time draws NEAR New Year наближава Нова година
who comes NEAR him in wit? кой може да се сравни/мери с него по остроумие?
III. 1. близък (по място, ред, време, степен)
the NEAR distance средният план (между предния и задния-на природна гледка, декор и пр.)
NEAR work работа, изискваща взиране
in the NEAR future в близко бъдеще
the NEARest heir to the throne най-прекият наследник на престола
2. кратък, пряк (за път)
3. близък, интимен
those NEAR and dear to us тези, които ни са близки и скъпи
4. засягащ някого отблизо
that is a very NEAR concern of mine това e въпрос, който ме засяга твърде много
5. почти точен, приблизителен, точен, буквален (за превод), голям (за прилика)
NEAR guess почти правилна догадка
NEAR miss почти точно попадение (на бомба), прен. достатъчно точен удар, за да има въздействие
6. който замества/прилича на/имитира
NEAR beer безалкохолна бира
NEAR seal имитация на тюленова кожа
7. който виси на косъм
it was a NEAR thing/escape/squeak/touch положениeто висеше на косъм, едва се отървахме
8. ляв (спрямо водача-за кон, колело и пр.)
the NEAR side front wheel лявото/ам. дясното предно колело
the NEAR, the NEAR side лявата/ам. дясната страна (на път, кон. кола)
9. пестелив, стиснат
he's very NEAR with his money много e стиснат
IV. v приближавам се до, наближавам
he is NEARing his end той e на умиране

near-by ['niəbai]
a съседен, разположен наблизо
adv наблизо

nearctic [,ni:'a:ktik]
a арктически, северноамерикански

nearly ['niəli]
1. почти, току-речи, приблизително, едва не
we are NEARLY there now почти стигнахме
pretty NEARLY equal почти/приблизително равни
not NEARLY съвсем/далеч не
2. близко, тясно, отблизо, интимно
we are NEARLY related ние сме близки роднини
to be NEARLY acquainted with добре се познавам с
this concerns you very NEARLY това те засяга отблизо

near-sighted [,niə'saitid]
a късоглед

near-sightedness [,niə'saitidnis]
n късогледство

neat [ni:t]
I. 1. спретнат, чист, стегнат, подреден (за облекло, стая, маса и пр.), кокетен (за къща и пр.)
to be NEAT in one's person винаги съм спретнат
as NEAT as a new pin като от кутия излязъл, светещ от чистота
2. добре оформен, изящен, тънък (за фигура и пр.)
3. хубав, ясен, четлив, чист (за почерк)
4. изискан, ясен, сбит и точен (за стил)
5. уместен, на място (за отговор)
6. изкусен, ловък, сръчен, добре изпълнен/извършен, изпипан
to make a NEAT job of it свършвам нещо добре
to be NEAT with one's hands сръчен съм, иде ми отръки
7. неразводнен, чист (за питие)
8. ам. чист (за печалба)
9. ам. sl. чудесен, екстра
II. 1. говедо, вол, крава, бик
2. събир. едър рогат добитък, говеда
3. attr говежди, волски
NEAT cattle едър рогат добитък, говеда

neaten ['ni:tn]
v подреждам, нареждам, придавам спретнат вид на

neath ['ni:θ]
nоет. beneath

neat-handed [,ni:t'hændid]
a сръчен, ловък

neat-herd ['ni:thə:d]
n говедар

neatly ['ni:tli]
adv спретнато

nebula ['nebjulə]
1. астр. мъглявина
2. мед. небула

nebular ['nebjulə]
a астр. като мъглявина, небуларен, на/за мъглявина

nebulosity [,nebju'lɔsiti]
1. астр. мъглявина
2. мъглявост (и прен.)

nebulous ['nebjuləs]
1. астр. като мъглявина, небуларен
2. мъглив, облачен, заоблачен, безформен
3. прен. мъгляв, неясен, неизяснен

necessarily ['nesəsərəli]
1. по необходимост, неизбежно, непременно
2. разбира се, естествено

necessary ['nəsəsəri]
I. 1. необходим, нужен (to, for)
it is NECESSARY for him to come, it is NECESSARY that he should come необходимо/нужно e той да дойде
this makes it NECESSARY for us to това ни принуждава/задължава да
2. неизбежен, сигурен (за резултат и пр.), логичен (за заключение)
3. действуващ по принуда
II. 1. обик. рl (жизнена) необходимост/нужда, предмет от първа необходимост
2. sl. пара, мангизи
to do the NECESSARY правя необходимото, плащам/давам парата

necessitarianism [ni,sesi'tɛəriənizm]
n фил. детерминизъм

necessitate [ni'sesiteit]
1. правя необходим/неизбежен, изисквам, налагам
2. ам. принуждавам

necessitous [ni'sesitəs]
1. беден, нуждаещ се
in NECESSITOUS circumstances в нужда
2. ам. важен, крайно необходим
3. ам. спешен, неотложен

necessity [ni'sesiti]
1. необходимост, нужда, неизбежност, принуда
by/from/out of NECESSITY по необходимост/принуда/принуждение
of NECESSITY по необходимост, неизбежно
to be under the NECESSITY of doing something принуден съм да направя нещо
doctrine of NECESSITY фил. детерминизъм
2. често pl нещо необходимо, потребност, предмет от първа/жизнена необходимост
3. нужда, бедност, нищета, мизерия
NECESSITY is the mother of invention нуждата учи човека

neck [nek]
I. 1. врат, шия
stiff NECK схванат врат (от настинка), прен. инат, упорство
to bend one's NECK превивам врат, унижавам се
to break one's NECK счупвам си врата, умирам
прен. sl. полагам свръхусилия, претрепвам се от работа
to break the NECK of NECK a task преодолявам най-трудното, виждам края на една работа
2. месо от врата
3. вратна извивка, деколте
V (shaped) /low NECK остро/голямо деколте
high NECK без деколте
4. гърло, шия, отвор (на бутилка)
5. муз. шийка (на цигулка и пр.)
6. анат. шийка (на орган)
7. геогр. провлак, тесен пролив, клисура
8. геол. цилиндричен интрузив, кратер на вулкан
9. тех. мундщук, накрайник
10. ам. район, облаcт
my NECK of the woods моят край
11. sl. нахалство
to get it in the NECK изпащам си, ям калай, хубаво ме накастрят
to stick out one's NECK sl. търся си белята, излагам се на критика/опасност
NECK and crop изцяло, с всичкия багаж/всички партакеши
NECK and NECK глава до глава, един до друг, редом, почти наравно (при състезание, избори и пр.)
NECK or nothing отчаяно, без да мисля за последствията
it's NECK or nothing тук трябва всичко да се рискува
II. 1. sl. прегръщаме се, натискам се, галя
2. sl. пия, къркам
3. стеснявам (се), свивам (се)

neckband ['nekbænd]
1. столче (на яка)
2. лента, носена около врата

neckcloth ['nekklɔθ]
n ост. широка вратовръзка, копринено шалче

neckerchief ['nekətʃif]
n ост. шалче

necklace ['neklis]
n гердан, огърлица, колие

necklet ['neklit]
1. герданче, огърлица
2. кожена якичка

neck-line ['neklain]
n деколте

necktie ['nektai]
n (врато) връзка

neckwear ['nekwɛə]
n търг. яки, връзки и шалчета

necrolatry [ne'krɔlətri]
n некролатрия, култ към мъртвите

necrology [ne'krɔlədʒi]
1. списък на умрели
2. некролог, жалейка

necromancer ['nekromænsə]
n магъосник, вълшебник, чародей, некромант

necromancy ['nekromænsi]
1. магия, некромантия
2. ист. черна магия

necrophagous [ne'krɔfəgəs]
a лешояден

necropolis [ne'krɔpəlis]
n археол. некропол, гробище на разкопан древен град

necropsy ['nekrɔpsi]
n мед. аутопсия, дисекция, некропсия

necroscopy [ne'krɔskəpi]
n мед. аутопсия, дисекция, некропсия

necrosis [ne'krousis]
n мед. некроза, гангрена

necrotic [ne'krɔtik]
a мед. загнил, гангренясал

necrotize ['nekrətaiz]
v мед. загнивам, гангренясвам

nectar ['nektə]
1. мит., бот. нектар
2. прен. вкусно сладко питие

nectarine ['nektərin]
n бот. гладка/гола праскова, нектарин

nee [nei]
a фр. родена, по баща
Mrs D. Jones, NEE Brown госпожа Д. Джоунс, по баща Браун

need [ni:d]
I. 1. нужда, необходимост
to be/stand in NEED of, to have NEED of нуждая се от
to have NEED to do, etc. /of doing, etc. необходимо e да направя и пр.
if NEED (s) be, in case of NEED ако e нужно/стане нужда, в случай на нужда
there's no/not much NEED for anxiety няма защо/особени причини да се тревожим, няма нищо (особено) тревожно
there's no NEED for you to go there няма защо да отиваш там
2. pl нужди, потребности
my NEEDs are few нуждите ми са малко, задоволявам се с малко
to attend to/to supply someone's NEEDs задоволявам нуждите на/грижа се за някого
3. нужда, липса, бедност, нищета
in times of/in the hour of NEED в труден момент/беда
to be in NEED беден съм
II. 1. нуждая се/имам нужда от, трябва (ми), нужен ми e
that NEEDs no saying това се разбира от само себе си
that chapter NEEDs rewriting/to be rewritten тази глава трябва да се преработи
he didn't NEED to be reminded about it нямаше нужда да му напомнят за това
it NEEDs to be done трябва да се направи
does he NEED to know? необходимо ли e да знае
2. ряд. бедствувам, в мизерия съм
3. модален гл. 3 л. ед. ч. -need, с inf без to, pt need, без рр трябва, нужно/необходимо e, длъжен съм
NEED you go yet? трябва ли вече да си ходиш? he NEEDn't go, NEED he? той няма нужда да ходи, нали? I NEED hardly tell you едва ли e необходимо да ви казвам
we NEEDn't have hurried нямаше защо да бързаме

needful a необходим

needle ['ni:dl]
I. 1. игла (шевна, за инжекция, на дърво и np.), игличка, игла/шиш/кука за плетене
as sharp as a NEEDLE остър като игла, прен. умен, прозорлив
to look for a NEEDLE in a haystack прен. търся игла в купа сено
2. стрелка (на компас и пр.), указател
true as the NEEDLE to the pole надежден, верн
3. арх. обелиск
4. арх. шпил, остра готическа кула
5. геол. за острен/ъгловиден/иглообразен кристал
6. остра канара/скала/планински връх
7. стр. конзолна греда, временна подпора
8. sl. нерви, нервна възбуда/състояние
to get the NEEDLE ядосвам се, хващат ме нервите
to give someone the NEEDLE нервирам някого
II. 1. шия, промушвам с игла, ам. бродирам
2. sl. нервирам, дразня, подстрекавам, предизвиквам
3. ам. разг. подсилвам (питие) с добавка от неразреден спирт
4. стр. подпирам (стена и пр.) с конзолни греди
to NEEDLE one's way through/between пробивам си път през/между

needle-bath ['ni:dlba:θ]
n мед. душ със силно налягане

needle-book ['ni:dlbuk]
n платнено несесерче за игли

needle-case ['ni:dlkeis]
n несесер за игли, игленик

needlecord ['ni:dlkɔ:d]
n текст. фино рипсено кадифе

needle-craft ['ni:dlkra:ft]
n шев, бродерия

needle-fish ['ni:dlfiʃ]
1. n зоол. pipe-fish
2. вид щука (Belone belone)

needleful ['ni:dlful]
n вдянат конец

needle-lace ['ni:dlleis]
n дантела, работена на игла, брюкселска дантела

needle-point ['ni:dlpɔint]
1. връх на игла, остър връх
2. needle-lace

needless ['ni:dlis]
a ненужен, непотребен, безполезен, излишен, безсмислен
(it is) NEEDLESS to say няма нужда/излишно е да се казва, разбира се

needlessly ['ni:dlisli]
adv без нужда

needlewoman ['ni:dlwumən]
n (pl-women) шивачка, бродирачка, жена, която умее да шие

needlework ['ni:dlwə:k]
n шев, бродерия (и като професия), ръкоделие (и като учебен предмет)

needs [ni:dz]
adv с must по необходимост, непременно
we must NEEDS walk няма как/щем не щем, трябва да вървим пеш
he must NEEDS go and get married презр. само това му липсваше, та взе, че се ожени
NEEDS must when the devil drives когато трябва-трябва, срещу ръжен не се рита

needy ['ni:di]
a беден, бедствуващ, в нужда
to be in NEEDY circumstances беден съм

ne'er [nɛə]
nоет. never

ne'er-do-well ['nɛəduwel]
n нехранимайко, негодник, без делник

nefarious [ni'fɛəriəs]
a нечестив, престъпен

negate [ni'geit]
1. отричам (съществуването на), служа като отрицание на
2. анулирам, обезсилвам (закон и пр.)

negation [ni'geiʃn]
1. отрицание, отричане (на същес твуването на нещо), несъвместимост
the life of an evil man is a moral NEGATION животът на лошия човек е несъвместим с моралните стойности
2. нищо, небитие, фикция

negative ['negətiv]
I. 1. отрицателен (и ел., мат., физ.)
NEGATIVE sign мат. отрицателен знак, минус
NEGATIVE voice пол. право на вето
2. без положителни качества
NEGATIVE help пасивна помощ, ненамеса
NEGATIVE criticism неградивна критика
NEGATIVE praise прeмълчаване на слабости
NEGATIVE vir tue пасивна добродетел (без да се прави нито добро, нито зло)
3. фот. негативен
II. 1. отрицание (и грам.), отказ, вето
to answer in the NEGATIVE отговарям отрицателно, отказвам
2. отрицателно качество
his character is made up of NEGATIVE s той има само отрицателни качества
3. мат. отрицателна величина
4. фот. негатив
III. 1. отказвам (на), отхвърлям, не одобрявам, налагам вето на
2. отричам, опровергавам
3. не утрализирам (въздействие), преча на, правя безполезен

negativism ['negətivizm]
n склонност към/дух на отрицание, негативизъм

neglect [ni'glekt]
I. 1. пренебрегвам, занемарявам, изоставям, не обръщам внимание на, не се грижа за
2. пропускам, забравям (to с inf)
II. 1. пренебрегване, занемаряване, изоставяне, липса на грижи/внимание, небрежност, невнимание, неизпълнение
out of/from NEGLECT от небрежност
NEGLECT of one's person небрежност към облеклото/личната хигиена и пр
2. занемареност, запуснатост, изоставеност
in a state of NEGLECT изоставен, занемарен

neglectful [ni'glektful]
a небрежен, невнимателен (of към)
NEGLECTFUL of one's appearance небрежен към външния си вид
to be NEGLECTFUL of one's family пренебрегвам семейството си

neglige ['negli:ʒei]
1. n фр. неглиже, домашна дреха, пенъоар, халат
2. attr свободен, широк, небрежен, неофициален (за облекло)

negligeable вж. negligible

negligee вж. neglige

negligence ['neglidʒəns]
1. небрежност, нехайство, неизпълнение (на задължение)
culpable NEGLIGENCE юр. престъпно нехайство
contributory NEGLIGENCE юр. нехайство и от страна на потърпевшия
through NEGLIGENCE от нехайство
2. занемареност, небрежен външен вид, безредие
3. пропуск, опущение

negligent ['neglidʒənt]
a небрежен, невнимателен, нехаен
NEGLIGENT in one's work небрежен в работата си
NEGLIGENT of one's duties нехаен към задълженията си

negligible ['neglidʒəbl]
a незначителен, съвършено ма лък, нищожен

negotiable [ni'gouʃiəbl]
1. обменяем, който може да се преотстъпи/прехвърли
NEGOTIABLE instruments юр. ценни книжа и пр., платими на предявителя
2. по който може да се разисква/преговаря
3. проходим, по който може да се минава (за река, път и пр.)

negotiate [ni'gouʃieit]
1. уговарям, уреждам (сделка и пр.)
договарям се, споразумявам се (with)
2. водя преговори, преговарям (with)
to NEGOTIATE for peace водя мирни преговори
3. разменям, обменям, получавам пари срещу (чек, полица)
4. разг. преодолявам, справям се с, превъзмогвам (ограда, препятствие, трудност)
to NEGOTIATE a curve авт. вземам завой

negotiation [ni,gouʃi'eiʃn]
1. уговаряне, уреждане, до говаряне
the price is a matter of NEGOTIATION цената е по споразумение
2. pl преговори (за мир и пр.)
to enter into/open/start/carry on NEGOTIATIONs with someone започвам преговори с някого
to be in NEGOTIATIONs with в преговори съм с
3. преодоляване

negotiator [ni'gouʃieitə]
n човек, който уговаря/преговаря, член на комисия по преговори, посредник

negotiatress [ni'gouʃieitris]
n ж. р. от negotiator

negotiatrix [ni'gouʃieitriks]
n ж. р. от nego tiator

negress ['ni:gris]
ж. р. от Negro

negrillo [ne'grilou]
n (pl-es) негър пигмей от Екваториална Африка

negrito [ne'gri:tou]
n (pl-es) негър пигмей от Филипинските и Малайските острови, негритос

Negro ['ni:grou]
1. негър
2. attr негърски
the NEGRO States ам. ист. Южните щати
n. тъмен, черен (за мравка, прилеп, маймуна)
NEGRO spiritual spiritual

Negroid ['nirgrɔid]
I. a негроиден
II. n негроид

negroism ['ni:grouizm]
1. поддържане на каузата на негрите
2. негърски израз/обичай и пр

negus ['ni:gəs]
I. n негус (император на Етиопия)
II. n греяно подсладено вино с подправки

neigh [nei]
I. v цвиля
II. n цвилене

neighbour ['neibə]
I. 1. съсед
2. предмет, съседен на друг
we are nextdoor NEIGHBOURs къщите ни ca една до друга
3. ближен
4. attr съседен, съседски
II. v гранича, съседен съм (upon, with с, на)

neighbourhood ['neibəhud]
1. съседство, близост, околности
in the NEIGHBOURHOOD of около, близо до, в съседство с, край, около, приблизително (дадена сума)
2. съседи, съкварталци
3. (добро) съседски отношения

neighbouring ['neibəriŋ]
a съседен, близък

neighbourliness ['neibəlinis]
n добросъседски отношения/държане, общителност

neighbourly ['neibəli]
a добросъседски, дружелюбен, приятелски, любезен, общителен

neither ['naiθə]
I. a, pron нито единият, нито другият, ни един от двамата/двете
I like NEITHER of them не харесвамнито единия, нито другия
II. 1. NEITHER... nor ни (то)... ни (то)
NEITHER you nor I could do it нито ти, нито аз бихме могли да го направим
2. нито пък, също не, и... не
и след отр. изр. с if
if you don't go, NEITHER will I ако не отидеш, и аз няма (да отида)
I don't like it. -NEITHER do I това не ми харесва. -нито пък на мен, и на мен не ми харесва

nelson ['nelsn]
n борба нелсон

nematode ['nemətoud]
n зоол. нематод

nemesis ['nemisis]
1. мит. Немезида (богиня на отмъщението)
2. прен. отмъщение, отплата, възмездие

nenuphar ['nenjufa:]
1. n бот. бяла водна лилия, водна роза (Nymphea alba)
2. жълта водна лилия, бърдуче (Nuphar luteum)

neo ['ni:ou-]
pref ново, нео

neocene ['ni:əsi:n]
n геол. неоцен

neolith ['ni:ouliθ]
n археол. оръдие от неолита

neolithic [,ni:ou'liθik]
a геол. неолитен
NEOLITHIC Period неолит, новокаменна епоха

neologism [ni:'ɔlədʒizəm]
1. ез. неологизъм
2. (склонност към) употреба на неологизми
3. рел. нова доктрина в религията

neologize [ni:'ɔlədʒaiz]
v ез. създавам/употребявам неологизми

neon ['niən]
n хим. неон
NEON light неоново осветление
NEON sign неонова реклама

neophyte ['ni:oufait]
1. рел. неофит, новопокръстен
2. рел. послушник
3. новак

neoplasm ['ni:ouplæzəm]
n мед. новообразуване, тумор

neoteric [,ni:ou'terik]
a модерен, съвременен

neozoic [,ni:ou'zouik]
a геол. неозойски

Nepalese [,nepɔ:'li:z]
I. a непалски
II. n (pl без изменение) непалец

Nepali [ni'pɔ:li]
I. a непалски
II. 1. непалец
2. непалски език

nepenthe [ne'penθi]
1. поет. непентес, вълшебно питие на забравата
2. бот. вид насекомоядно растение (Nepenthes distillatoria)

nephew ['nevju:]
1. племенник
2. ост. внук
3. ост. евф. незаконороден син

nephology [ne'fɔlədʒi]
n наука за облаците

nephrite ['nefrait]
n минер. нефрит

nephritic [ne'fritik]
a мед. бъбречен

nephritis [ne'fraitis]
n мед. нефрит

nepotism ['nepətizəm]
n непотизъм, семейственост

Neptune ['neptju:n]
n мит., астр. Нептун

nereid ['nitriid]
1. мит. нереида, морска нимфа
2. морски червей/стоного (Nereis)

nervate a бот. с жилки

nervation [nə:'veiʃn]
n бот., зоол. нервация, нервюра

nerve [nə:v]
I. 1. анат. нерв
2. pl нерви, нервна система, нервност, нервно състояние, раздразнителност, истерия
NERVE specialist невролог
fit of NERVEs нервност, раздразнение
to get on someone's NERVEs действувам на нервите на някого
3. хладнокръвие, самообладание, разг. нахалство, дързост
what a NERVE! (какво) нахалство! to have the NERVE to do something разг. имам дързостта да направя нещо
4. ост. поет. сухожилие
5. прен. сила, мъжество
6. бот., зоол. жилка
to strain every NERVE напрягам всички сили
II. v давам сила/кураж на, ободрявам, окуражавам
to NERVE oneself to do something събирам кураж/сили да направя нещо, решавам се да направя нещо

nerve-centre ['nə:v,sentə]
1. анат. нервен възел/център
2. прен. ръководен/организационен център

nerveless ['nə:vlis]
1. отпуснат, инертен, слаб, безсилен
2. анат. без нерви
3. бот., зоол. без жилки
4. спокоен, хладнокръвен

nerve-racking ['nə:v,rækiŋ]
a мъчителен, нервиращ, изнервящ

nervosity [nə:'vɔsiti]
n нервност, разтревоженост

nervous ['nə:vəs]
1. анат. нервен, на нервите
2. нервен, раздразнителен, със слаби нерви
3. неспокоен, загрижен
to feel NERVOUS бoя се, неспокоен съм
to get NERVOUS вълнувам се, безпокоя се
NERVOUS of doing something който се бои да направи нещо
4. силен, здрав, жилест
5. изразителен, енергичен, жив (за стил)

nervous breakdown [,nə:vəs'breikdaun]
n мед. нервно разстройство

nervure ['nə:vjuə]
вж. nervation

nervy ['nə:vi]
1. разг. нервен, напрегнат, неспокоен, раздразнителен, плах
2. sl. нахален, дързък
3. поет. силен, здрав, жилав

nescience ['nesiəns]
n незнание, неведение (of)

ness [nes]
n геогр. нос

nest [nest]
I. 1. гнездо, полог, място за снасяне на яйца (на риби, насекоми и пр.)
to build a NEST правя/вия/свивам гнездо
2. прен. гнездо, подслон, кътче, уютно местенце
3. люпило, малки
4. свърталище, котило
5. серия еднакви предмета, които влизат един в друг
NEST of tables масички, които влизат една под друга
NEST of alleys лабиринт от улички
machine-gun NEST воен. картечно гнездо
it's an ill bird that fouls its own NEST не e хубаво да се говори лошо за/злослови по адрес на близките/родината си
II. 1. вия/свивам гнездо, снасям яйца в гнездо, живея в гнездо, гнездя
2. слагам/влизам/вмествам се един в друг (за детски блокчета, дървени куклички, кутийки и пр.)
3. търся гнезда
to go NESTing ходя да търся гнезда

nest-egg ['nesteg]
1. полог (яйце)
2. прен. спестени пари, спестявания, бели пари за черни дни

nestle ['nesl]
1. настанявам (се) удобно (в легло, кресло) (down, in, into, among)
сгушвам (се), притискам (се) (close to, up to)
2. сгушвам се, приютявам се

nestling ['nestliŋ]
n малко пиле, голишар (че)

net [net]
I. 1. мрежа
2. рибарска мрежа, серкме
3. мрежа (за ловене на пеперуди, за коса, филе, за пазар, против комари)
4. паяжина
5. текст. тюл
6. прен. мрежа, капан, клопка
to walk/fall into the NET хващам се в капана
7. вж. network
8. тенис топка, която попада в мрежата
II. 1. хващам с/в мрежа, ловя с мрежа
2. хвърлям/слагам мрежа в (река)
3. покривам/заграждам/преграждам с мрежа
4. правя/плета мрежа/филе
5. тенис пращам (топка) в мрежата
6. футб. отбелязвам гол
7. прен. хващам/улавям в мрежата си
III. 1. нетен, чист (за тегло, приход и пр.)
NET price окончателна/последна цена (без отстъпка)
NET cash наличност, пари в брой, без отстъпка
2. ам. окончателен (за резултат)
IV. 1. нето, чиста печалба
2. окончателна цена
3. краен резултат
V. v (-tt-) получавам/изкарвам си/докарвам/давам чиста печалба/доход

netball ['netbɔ:l]
n вид баскетбол (за момичета)

nether ['neðə]
a ост. долен
NETHER person/man краката
the NETHER regions/world адът, пъкълът

Netherlander ['neðələndə]
n холандец, нидерландец

netherlandish ['neðələndiʃ]
a холандски, нидерландски

nethermost ['neðəmoust]
a най-долен, най-дълбок

nett вж. neti

netting ['netiŋ]
1. изработване на мрежи
2. ловене на риба с мрежа
3. (парче) мрежа
4. текст. тюл

nettle ['netl]
I. n бот. коприва (Urtica)
to grasp the NETTLE действувам решително/смело
II. 1. жуля/нажулвам с коприва
2. жегвам, раздразвам

nettle-rash [netlriʃ]
n мед. копривна треска, уртикария

network ['netwə:k]
I. 1. мрежа, филе
2. прен. мрежа, система (от жп линии, канали, от хотели, магазини, организации и пр.)
3. радиотранслационна мрежа
world communications NETWORK транслационна мрежа за радиотелевизионни предавания чрез спътници
4. ел. верига
II. 1. прен. покривам/обхващам с мрежа
2. предавам по радиотелевизионна транслационна мрежа

neural ['njuələl]
1. анат. нервен
2. мед. неврален, нервен

neuralgia [,njuə'rældʒə]
n мед. невралгия

neuralgic [njuə'rældʒik]
a мед. невралгичен

neurasthenia [,njuərəs'θi:njə]
n мед. неврастения

neurasthenic [,njuərəs'θenik]
I. a неврастеничен
II. n неврастеник

neuritis [njuə'raitis]
n мед. неврит

neurology [njuə'rɔlədʒi]
n неврология

neuropathy [njuə'rɔpəθi]
n мед. нервно заболяване

neurosis [njuə'rousis]
n (pl-oses) мед. невроза

neurotic [njuə'rɔtik]
I. 1. нервен
2. действуващ на нервната система (за лекарство)
3. разг. свръхчувствителен
II. n нервен човек, неврастеник

neuter [nju:tə]
I. 1. грам. от среден род
2. грам. непреходен (за глагол)
3. бот. безполов
4. зоол. полово недоразвит (за мравка, пчела и пр.)
5. неутрален
to stand NEUTER неутрален съм, пазя неутралитет
II. 1. грам. среден род
in the NEUTER от среден род
2. грам. непреходен глагол
3. зоол. полово недоразвито животно
4. кастрирано животно (особ. котка)
5. неутрален човек
III. v кастрирам (котка)

neutral ['nju:trəl]
I. 1. неутрален (и ел., хим.)
2. бот. безполов
3. зоол. полово недоразвит
4. неутрален, неопределен, среден (за цвят и пр.)
5. физ. безразличен (за равновесие)
6. фон. тъмен, неопределен (за звук)
II. 1. (поданик на) неутрална държава
2. ел. неутрален/нулев проводник
3. авт. нулево положение, положение стоп (на скоростна кутия)
4. кастрирано животно

neutrality [nju:'træliti]
n неутралитет, неутралност

neutralize ['nju:trəlaiz]
1. неутрализирам (и хим.)
2. обявявам (територия) за неутрална
3. обезвредявам, унищожавам, обезсилвам, неутрализирам

neutron [nju:trɔn]
n физ. неутрон

neve ['nevei]
n фp. геол. фирн, фирново поле

never ['nevə]
1. никога, нивга
NEVER more/again никога вече
2. за усилване ни, нито, нито дори, изобщо не
NEVER say die не се отчайвайте
I NEVER slept a wink that night изобщо не мигнах тази нощ
he NEVER so much as smiled той дори не се усмихна
3. разг. има си хас, да не би, и таз добра
you NEVER left the key in the lock! има си хас да си забравил ключа на вратата! he ate half the cake! -NEVER! той изяде половината торта! ами! и таз добра! не може да бъде! well I NEVER! и таз добра
4. NEVER so с прил., нареч. колкото и...
be he NEVER so brave колкото и да е храбър
5. NEVER the със сравн. cm. he is NEVER the worse for being well-educated той не губи нищо от това, че е образован
on the NEVER-NEVER разг. на изплащане
NEVER mind! нищо! няма значение! NEVER is a long word/day недей се зарича

never-dying [,nevə'daiiŋ]
a безсмъртен (за слава и пр.), неугасващ (за пламък)

never-ending [,nevər'endiŋ]
a вечен, безкраен, безконечен
it's a NEVER-ENDING job на тази работа краят не се вижда

never-failing [,nevə'feiliŋ]
1. сигурен (за средство, лекарство и пр.)
2. неизчерпаем, непресъхващ (за източник)

nevermore [,nevə'mɔ:]
adv никога/нивга вече

never never land [,nevə'nevəlænd]
1. Северен Куинсланд (област в Австралия)
2. разг. царство на мечтите

nevertheless [,nevəðə'les]
adv, cj въпреки това, въпреки всичко

never-to-be-forgotten ['nevətə,bifə'gɔtn]
a незабравим

new [nju:]
I. 1. нов
NEW soil целина
as good as NEW като нов
2. нов, моден, модерен, съвременен, последен
the NEW poor/rich наскоро обеднелите/забогателите
NEW deal нова социално-икономическа политика
the NEW Deal икономическата политика на Франклин Рузвелт
3. нов, друг, още един
4. нов, непознат, непривикнал, отскорошен
I was NEW to the job не бях още запознат с работата
I am NEW to this town не познавам още града, отскоро съм в града
NEW from school току-що свършил училище
the horse is NEW to the plough конят още не е свикнал с плуга
5. пресен (за хляб, мляко), млад (за зеленчук, вино), неотлежал (за сирене и пр.)
to turn over a NEW leaf започвам друг/нов живот
this is a NEW one on me! и това не бях чувал
II. n the NEW новост
III. 1. adv само в съчет. с глаголи наново
to NEW-build построявам наново
2. с прил. и прич. ново-
NEW-blown току-що разцъфнал
NEW-coined word новоизкована дума

new-born ['nju:bɔ:n]
I. 1. новороден
2. възроден
II. n новородено дете

newcomer [nju:,kʌmə]
n новодошъл (to, in)

newel ['nju:il]
n арх. централна колона на извита стъл6а, колона, подпираща перилата в дъното на стълбище
hollow/open NEWEL празно пространство в средата на извито стълбище

New Englander [,nju:'iŋgləndə]
n жител на Нова Англия (в САЩ)

new-fangled ['nju:,fæŋgld]
a пренебр. моден, нов, ултрамодерен

new-found ['nju:faund]
a новооткрит, новоизнамерен

Newfoundland [nju:'faundlənd]
n нюфаундландско куче

newish ['nju:iʃ]
a доста/почти нов

newly ['nju:li]
1. наскоро, неотдавна, току-що
NEWLY formed friendship (от) скорошно приятелство
NEWLY shaven току-що обръснат
2. наново, отново, пак

newly-weds ['nju:liwedz]
n pl младоженци, новобрачни

news ['nju:z]
n pl с гл. в sing новина, вест, новини, вести, известия
items/pieces/bits of NEWS новини
what (is the) NEWS? какво ново? нещо ново? that is NEWS to me разг. не знаех това
that's no NEWS това не e нещо ново
to break the NEWS to someone съобщавам внимателно лоша новина на някого
to send no NEWS of oneself не се обаждам, не пиша
ill NEWS runs/flies apace, bad NEWS has wings/travels quickly лошата вест бързо стига
no NEWS is good NEWS щом няма известия, значи всичко e наред
NEWS in brief кратки новини
to be in the NEWS разг. говори се/пише се (в печата) за мен
the election is all the NEWS всички говорят/всички вестници пишат за изборите
NEWS cinema/theatre кино за документални и късометражни филми
NEWS film кинопреглед
NEWS bulletin новини, информационен бюлетин (по радиото)
NEWS headlines резюме на главните новини
NEWS release release

news-agency ['njuz:,eidʒənsi]
n информационна агенция/бюро, бюро за разпространение на печата

news-agent ['nju:z,eidʒənt]
n продавач на вестници и списания (който има будка и пр.)

newsboy ['nju:zbɔi]
n вестникарче

newsbreak ['nju:zbreik]
n ам. важна новина/събитие

newscast ['nju:zka:st]
I. n ам. рад., телев. информационен бюлетин
II. v ам. рад., телев. предавам информационен бюлетин

newscaster ['nju:z,ka:stə]
1. говорител (за новините)
2. радиорепортер, телевизионен репортер

news-editor ['nju:z,editə]
n редактор на информационния отдел (на вестник)

news-flash ['nju:zflæʃ]
n важна кратка новина (по радиото, телевизията и в печата)

newshawk ['nju:zhɔ:k]
1. n ам. вестникар, вестникопродавец
2. разг. журналист, репортер

newshound ['nju:zhaund]
1. n ам. вестникар, вестникопродавец
2. разг. журналист, репортер

newsletter ['nju:z,letə]
1. ист. ежеседмичен бюлетин с новини и пр
2. бюлетин за членове на клуб, дружество, съюз и пр

newsman ['nju:zmən]
1. вестникар, вестникопродавец
2. кореспондент, репортер, коментатор

newsmonger ['nju:z,mʌŋgə]
n клюкар

newspaper ['nju:speipə]
1. вестник
2. attr вестникарски, журналистически
NEWSPAPER press вестниците
NEWSPAPER report репортаж
the NEWSPAPER world журналистите
NEWSPAPER kiosk вестникарска будка

newspaper-man ['nju:s,peipəmən]
1. журналист
2. ам. собственик на вестник
3. продавач на вестници

newspeak ['nju:spi:k]
n агитаторски език

newsprint ['nju:zprint]
n печ. вестникарска хартия

news-reel ['nju:zri:l]
n кинопреглед

news-room ['nju:zrum]
1. читалня за вестници и списания
2. стая на репортерите и редакторите на информационния бюлетин на вестник/радио

news-sheet ['nju:zʃi:t]
n малък вестник (издаван на циклостил) (вж. news-letter)

news-stand ['nju:zstænd]
n вестникарска будка

new style ['nju:,stail]
n нов стил (за григорианская календар, въведен в Англия в 1752 г.)

newsvendor ['nju:z,vendə]
n вестникар, вестникопродавец

newsworthy ['nju:z,wə:ði]
a интересен, важен (като новина)

newsy ['nju:zi]
1. a разг. пълен с новини (за писмо и пр.)
2. ам. newsworthy

newt [nju:t]
n зоол. тритон (Triton cristatus)

new testament ['nju:'testəmənt]
n the NEW TESTAMENT библ. Новият завет

Newtonian [nju:'touniən]
I. a Нютонов, нютоновски
NEWTONIAN mechanics класическа/Нютонова механика
II. n последовател на Нютон

new world ['nju:wə:ld]
n the NEW WORLD Новият свят, Америка

new year ['nju:jə:]
1. Нова година
NEW YEAR's Day Нова година (празникът)
to see the NEW YEAR in посрещам Новата година
2. attr новогодишен

next [nekst]
I. 1. съседен, най-близък
the NEXT Sunday after Christmas неделята след Коледа
on Friday NEXT, NEXT Friday другия петък
NEXT year догодина
the NEXT house/the house NEXT but one през една къща
ask the NEXT man you meet запитайте първия срещнат/когото срещнете
the NEXT thing to do is ceгa първото нещо, което трябва да направите, e, сега трябва да
in the NEXT place второ, после, след това
your turn NEXT сега e вашият ред
he is NEXT before/after me той e пред/след мен
2. втори, най-близък (по качество, големина и np.)
the NEXT larger/smaller size един номер пo-голям/по-малък
the NEXT city to Sofia in size вторият по големина град след София
the NEXT best thing would be щом не можеш да направиш/да имаш това, то тогава най-добре е
3. юр. най-близък (за родство и пр.)
NEXT friend законен попечител (който застъпва интересите на малолетен при процес)
4. NEXT to до, в съседство с, почти
she eats NEXT to nothing тя почти нищо не яде
II. n в елипт. изрази с изпуснато същ. следващ предмет/човек
the NEXT to arrive was John следващият, който пристигна, беше Джон
look forward to his NEXT очаквайте следващата му книга
you will hear about it in my NEXT ще ви разкажа за това в следващото си писмо
III. 1. после, след това
2. следващия/другия път, пак
when I saw him NEXT когато го видях пак/следващия път
what NEXT! какво ли още ще измислят хората!
IV. prep до, близо до, в съседство с
I can't bear wool NEXT my skin не мога да търпя вълнено на голо
the thing NEXT my heart това, което ми е най-скъпо/найблизко до сърцето

next-best a второкачествен, втора категория

next-door a съседен, непосредствен (за съсед)
NEXT-DOOR to почти до

nexus ['neksəs]
n прен. връзка (и грам.)

Niagara [nai'ægərə]
1. геогр. Ниагара
2. n. водопад, порой, потоп (и прен.)
NIAGARA of protests масови протести

nib [nib]
1. писец, перо
2. острие, заострен край, клин, шип
3. клюн
4. рl счукани кафени/какаови зърна

nibble ['nibl]
I. 1. гризане, хапане, хрупкане, кълване
I neverhad a NIBBLE all day цял ден ни една риба не клъвна
2. хапка, малко количество (трева и пр.)
II. 1. гриза, хапя, отхапвам си/захапвам по малко, хрупкам (за овце), кълва (за риба)
to NIBBLE at a bait кълва по въдицата, прен. показвам се склонен да се хвана на въдицата
to NIBBLE at an offer изкушава ме предложение
2. критикувам, заяждам се (at)

niblick ['niblik]
n вид пръчка за голф

nibs [nibz]
n pl с гл. в sing upoн. sl. важна личност/клечка
bis NIBS негова светлост

Nicaraguan [nikə'rægjuən]
I. a никарагуански
II. n никарагуанец

nice [nais]
1. придирчив, взискателен, предвзет
to beNICE in/about one's food придирчив съм към ядене, злоядсъм
to speak with a NICE accent говоря предвзето
heis not too NICE about the means той не подбира твърде средствата
2. тънък, деликатен, изискващ умение, такт и внимание
that's a very NICE point това е деликатен/щекотлив въпрос
NICE shades of meaning тънки различия в значението
3. остър, тънък, чувствителен (за слух и пр.), тънък, фин, изящен, изискан (за вкус)
4. внимателен, подробен, грижлив, акуратен
5. мил, добър, приятен, любезен, симпатичен, хубав
man of a NICE disposition любезен/мил човек
he was as NICE as could be той беше много/извънреднолюбезен
it is NICE of you to много мило от ваша страна, че
NICE chap симпатичен човек, симпатяга
NICE dinner/garden/dress хубава вечеря/градина/рокля
6. приличен, порядъчен
NICE people порядъчни хора
it is not a NICE story не е много прилична история
7. разг. ирон. хубав
NICE state of affairs хубава работа
that's a NICE way to talk и таз хубава, може ли така да се приказва
8. NICE and разг. с друго прил. доста, много, достатъчно
it is NICE and warm топличко e
the house stands NICE and high къщата има хубаво разположение-на високо
you'll be NICE and ill in the morning хубавичко ще се разболееш утре
here's a NICElong one ето тази е достатъчно дълга

nice-looking ['naislukiŋ]
a приятен, хубав, симпатичен

nicely ['naisli]
1. добре, хубаво
to be doing NICELY добре съм, добре работя, имам успех в работата си
2. точно, внимателно, грижливо
that'll suit me NICELY това е тъкмо което търся, това ми е удобно
3. мило, любезно
he spoke very NICELY about you той каза много хубави неща за вас

niceness ['naisnis]
1. придирчивост, прекалена изисканост, педантичност
2. изисканост, финес (на вкус), чувствителност, острота, точност (на слух и пр.)
3. тънка разлика, дребна подробност
4. любезност, приветливост, приятност
5. приятен вкус

nicety ['naisiti]
1. точност, прецизност
to a NICETY съвършено, до най-малката подробност, идеално
2. деликатност, трудност, щекотливост
matter/point/question of great NICETY много деликатен въпрос
3. придирчивост, прекалена изисканост, педантичност
4. обик. рl подробности, тънки различия, тънкости
5. изтънченост, финес

niche [nitʃ]
I. 1. ниша
2. подходящо място/занятие
II. 1. слагам в ниша, правя ниша в
2. намествам се/настанявам се в някое ъгълче

nick [nik]
I. 1. щръбка, хърбел, вряз, рязка, (врязан) знак, цепка, шлиц, прорез, канал
2. стесняване, свиване
3. определено време, критичен момент
in theNICK of time точно навреме, в критичния момент
4. sl. затвор, полицейски участък
in good/poor NICK разг. в отлично/лошо състояние
II. 1. правя рязка/щръбка, нащърбявам, назъбвам, врязвам знак в, порязвам
2. идвам навреме, хващам (влак и пр.)
3. sl. хващам, пипвам, арестувам
4. sl. открадвам, свивам, измамвам, обирам
5. toNICK in изпреварвам, пресрещам, пресичам (на завой-при надбягване)
6. to NICK well with давам добро поколение (при кръстосване на различни раси животни)

nickel ['nikl]
I. 1. хим. никел
2. никелова монета
ам. и канадска монета от 5 цента
II. v никелирам
III. n sl една лира стерлинга
IV. 1. цвиля
2. смея се сподавено, хихикам

nickelodeon [nik'loudiən]
n ам. разг. грамофон автомат

nickel-plating ['nikl,pleitiŋ]
n никелиране

nick-nack вж. knick-knack

nickname ['nikneim]
I. n прякор
II. v давам/изваждам (някому) прякор

nicotine ['nikəti:n]
n никотин

nictate ['nikteit]
v мигам, бързо отварям и затварям очи
nictating membrane зоол. мигателна ципа (особ. у птици)

nictitate ['niktiteit]
v мигам, бързо отварям и затварям очи
nictitating membrane зоол. мигателна ципа (особ. у птици)

nide [naid]
n гнездо/семейство фазани

nidificate [ni'difikeit]
v зоол. вия/правя гнездо, гнездя

nidify ['nidifai]
v зоол. вия/правя гнездо, гнездя

nidus ['naidəs]
1. n (pl-ses, -di) книж. място, където някои насекоми и паяци си снасят яйцата
2. разсадник/огнище на зараза

niece [ni:s]
n племенница

nietzscheanism ['nitʃiənizm]
n фил. ницшеанство

niff [nif]
I. v sl. воня, смърдя (of)
II. n sl. воня, смрад

nifty ['nifti]
1. a sl. елегантен, моден
2. чудесен, готин
3. умен
4. миризлив
5. пъргав, делови

niggard ['nigəd]
1. скъперник, скръндза, стипца
2. attr niggardly

niggardly ['nigədli]
I. 1. стиснат, свидлив
2. мизерен, жалък (за сума)
II. adv скъпернически, свидливо

nigger ['nigə]
1. презр. негър, чернокож човек
2. тъмнокафяв цвят
3. черна какавида на няколко вида насекоми
4. attr негърски, тъмнокафяв
to work like a NIGGER работя като вол/роб
NIGGER in the woodpile/aм. fence sl. нещо съмнително/нередно

niggle ['nigl]
1. губя си времето с дребни подробности, суетя се
2. заяждам се, задирям, дразня

niggling ['nigliŋ]
1. дребнав
2. незначителен, дребен
3. ам. тънък, изискващ много внимание
4. ам. изработен прецизно, но без замах
5. ситен, дребен, нечетлив (за почерк)

nigh [nai]
I. 1. близо, наблизо
to come/draw NIGH приближавам се, наближавам
2. почти, едва ли не
II. prep близо до

night [nait]
1. нощ, вечер
all NIGHT (long) (през) цялата нощ, цяла нощ
at NIGHT нощем, нощно време
by NIGHTпрез нощта, нощем
in the NIGHT през нощта
last NIGHTснощи, нощес
the NIGHT before last по-миналата нощ/вечер
the NIGHT before миналата/предишната нощ/вечер
far into the NIGHT до късно през нощта
to be accustomed to late NIGHTs свикнал съм да си лягам късно
to have a good/bad NIGHT спя добре/зле
to have a/theNIGHT out прекарвам вечерта навън (на някакво забавление), имам свободна вечер (за прислуга)
this is our theatre NIGHT тази вечер обикновено ходим на театър
to stay over NIGHT пренощувам, оставам за през нощта
NIGHT and day денонощно, непрестанно
whiteNIGHT безсънна нощ
I can't sleep o' NIGHTs не мога да спя нощем
2. нощ, мрак, тъмнина
3. невежество, мрак, прен. мрачни/черни дни
4. театр. представление, вечер
first NIGHT премиера
Mozart NIGHT Моцартова вечер
5. attr нощен
to make a NIGHT of it прекарвам цялата нощ в гуляй

night-blindness ['nait,blaindnis]
n мед. кокоша слепота

night-cap ['naitkæp]
1. нощна шапчица, боне
2. спиртно питие преди лягане

night-chair ['naittʃɛə]
вж. night-stool

night-club ['naitklʌb]
n кабаре, бар

nightdress ['naitdres]
n нощница

nightfall ['naitfɔ:l]
n свечеряване, сумрак, вечер
at NIGHTFALL привечер, на мръкване

night-glass ['naitgla:s]
n къс нощен телескоп

night-gown ['naitgaun]
вж. nightdress

night-hag ['naithæg]
1. вещица (която лети нощем)
2. кошмар

night-hawk ['naithɔ:k]
1. зоол. сев. -ам. козодой (птица) (Chordeiles minon)
2. прен. нощна птица

nightie ['naiti]
вж. nightdress

nightingale ['naitiŋgeil]
1. зоол. славей (Luscinia megarhynchos)
2. прен. отличен певец

nightjar ['naitdʒa:]
n зоол. козодой (птица) (Caprimulgus europaeus)

night letter ['naitletə]
n телеграма, подадена през нощта по намалена тарифа

night-life ['naitlaif]
n нощен живот, забавления в барове и пр. до късно през нощта

night-light ['naitlait]
1. кандило
2. къса дебела свещ (особ. в стая на малко дете, инвалид и пр.)

night-line ['naitlain]
n въдица, поставена за нощен риболов

night-long ['naitlɔŋ]
I. траещ цяла (та) нощ
II. adv цяла нощ, през цялата нощ

nightly ['naitli]
I. 1. нощен
2. който става всяка вечер/нощ
II. adv всяка вечер/нощ

nightman ['naitmən]
n (pl-men) чистач на помийни ями/клозети и пр

nightmare ['naitmɛə]
1. кошмар (и прен.)
2. ост. вампир

nightmarish ['naitmɛəriʃ]
a кошмарен (и прен)

night-night ['naitnait]
int разг. лека нощ!

night-owl ['naitaul]
разг. night-hawk

night-piece ['naitpi:s]
1. нощен пейзаж
2. литературно/музикално произведение, чиято тема е нощта

nights [naits]
adv нощем

night-school ['naitsku:l]
n вечерно училище

nightshade ['naitʃeid]
1. n бот. кучешко грозде (Solanum)
2. ам. беладона

night-shirt ['naitʃə:t]
n мъжка нощна риза

night-soil ['naitsɔil]
n човешки екскременти, извозвани нощем и използувани за наторяване

night-stick ['naitstik]
n ам. полицейска палка

night-stool ['naitstu:l]
n покрито с капак нощно гърне (със седалище)

night-time ['naittaim]
n нощно време, нощ
at/by NIGHT-TIME, in the NIGHT-TIME нощем, нощно време

night-walker ['nait,wɔ:kə]
1. сомнамбул
2. проститутка, нощна птица
3. нощно животно

night-watch ['naitwɔtʃ]
1. нощно дежурство (при болен и пр.), нощен пост, дежурен през нощта
2. рl (времетраене на) нощен пост
3. часове на безсъние

night-watcher ['nait,wɔtʃə]
n дежурен през нощта

night-watchman [,nait'wɔtʃmən]
n (pl-men) нощен пазач (на фабрика и пр.)

nigrescence [nai'gresəns]
1. n книж. почерняване, потъмняване
2. чернота (на кожа), черен цвят (на кожа, очи)

nihilism ['naiilizm]
n нихилизъм

nihilist n нихилист

nil [nil]
n нищо, нула (и сn.)
three (goals to) NIL сn. три на нула
his influence is now NIL сега той няма никакво влияние

nilotic [nai'lɔtik]
a нилски, от/за областта на р. Нил

nimble ['nimbl]
1. жив, пъргав, чевръст, подвижен
2. бърз, подвижен, жив (за ум), схватлив
NIMBLE-fingered сръчен (за джебчия)

nimbus ['nimbəs]
1. църк. ореол
2. метеор. дъждовен облак, нимбус

niminy-piminy [,nimini'pimini]
1. предвзет, префърцунен
2. старомомински
3. дребнав, педантичен
4. бездушен

Nimrod ['nimrɔd]
n страстен ловец

nincompoop ['ninkəmpu:p]
n мухлъо, хаплъо, глупак

nine [nain]
1. девет, деветица, деветорка, деветка (и на карти)
2. девет часа
3. и рl девети номер/размер (на дреха и пр.)
4. ам. бейзбол отбор от девет играчи
5. the NINE деветте музи
NINE times out of ten в повечето случаи, в 90% от случаите, обикновено
dressed up to the NINEs разг. издокаран, като от кутия изваден, екстравагантно облечен
NINE days' wonder кратковременна сензация

ninefold ['nainfould]
I. a деветорен, деветократен
II. adv девет пъти, деветократно

ninepence ['nainpəns]
n девет пенса

ninepins ['nainpinz]
n pl (игра на) кегли

nineteen [,nain'ti:n]
n деветнадесет
to talk NINETEEN to the dozen устата ми не се спира, постоянно приказвам

ninetieth ['naintiiθ]
I. a деветдесети
II. n една деветдесета част

ninety ['nainti]
n деветдесет
the nineties деветдесетте години (на даден век, от живота на даден човек)

ninny ['nini]
n глупак, мухлъо

ninth [nainθ]
I. a девети
II. 1. една девета част
2. муз. октава и секунда

nip [nip]
I. 1. щипя, защипвам, ощипвам, прещипвам
2. хапя, захапвам, ухапвам
3. продупчвам, пробивам (с инструмент)
4. подрязвам, прерязвам (издънки)
5. спирам развитието на, осакатявам, развалям
6. попарвам, поразявам (за студ, слана и пр.), хапя, щипя (за вятър, студ)
7. помрачавам, охлаждам (настроение и пр.), дразня, раздразвам
8. sl. грабвам, хващам, сграбчвам, пипвам, арестувам
9. sl. открадвам, задигам, завличам
10. разг. отскачам, прескачам, изтичвам, мръдвам (обик. с up, down, across, along, round, out)
just NIP across to the baker's! изтичай/отскочи до хлебаря! nip along бързам, побързвам
nip in пресичам пътя на някого, измествам някого, отбивам се, свръщам, надничам, намесвам се неочаквано в разговор
nip off отрязвам, изрязвам, офейквам
nip out разг. бързо изваждам, изтичвам
nip up вдигам бързо, качвам се бързо
II. 1. щипане, ощипване, защипване, прещипване, ухапване, захапване
to give someone a NIP ощипвам някого
tool that has no NIP инструмент, който не хваща/защипва/захапва добре
there's a NIP in the air въздухът щипе/хапе
2. хапка, глътка (обик. алкохол)
3. попарване (от слана и пр.), мраз
4. острота, саркастична забележка, сарказъм
5. остър вкус/дъх
6. ам. сръбване
NIP and tuck s neck and crop (вж. neck)

nipper ['nipə]
1. нещо, което щипе/захапва (риба и пр.)
2. разг. момченце, малчуган, хлапе, помощник на количкар/уличен продавач
3. рl малки клещи, пинцети, малък форцепс
ticket NIPPERs компостъор
4. pl резци (на кон), щипци (на омар, рак)
5. рl разг. белезници

nipping ['nipiŋ]
a остър, щипещ (особ. за студ, вятър)

nipple ['nipl]
1. зърно (на гърда), зърно (на биберон)
2. газов мехур/шупла (на метал, стъкло)
3. тех. нипел, щуцер
4. тех. дюза
5. възвишение (на билото на планина)

Nipponese [,nipɔ'ni:z]
a японски

nippy ['nipi]
I. 1. бърз, пъргав, чевръст
look NIPPY! бързай
2. остър, резлив (за вятър)
II. n sl. келнерка, сервитъорка

nirvana [,niə'va:nə]
1. нирвана
2. прен. блаженство

nisei [ni:'sei]
n американски гражданин от японски произход

nisi ['naisai]
a лат. юр. условен (за решение)

nissen hut ['nisn'hʌt]
n воен. барака от желязо и цимент

nit [nit]
I. n гнида
II. n sl. глупак

nitrate ['naitreit]
n хим. сол/естер на азотната киселина, нитрат

nitre ['naitə]
n селитра

nitric ['naitrik]
a хим. азотен

nitride ['naitraid]
n хим. нитрид

nitrify ['naitrifai]
v нитрифицирам

nitrite ['naitrait]
n хим. нитрит

nitrogen ['naitrədʒən]
1. n хим. азот
2. attr азотен

nitrogenous [nai'trɔdʒənəs]
a хим. азотен, съдържащ азот

nitrous ['naitrəs]
a хим. азотист

nitty ['niti]
a гнидав

nitty-gritty [,niti'griti]
n sl. действителност, същност, фактическо положение (обик. неприятно)

nitwit ['nitwit]
n разг. глупак

nix [niks]
I. n sl. нищо
II. adv ам. несъгласие, отказ не (често с on)
NIX on that game sl. тази няма да я бъде, няма го майстора
III. n воден дух

nixie ['niksi]
вж. nix

no [nou]
I. 1. никой, никакъв, никак, или без превод, като придава отр. значение на изречението
NO words can describe (никакви) думи не могат да опишат
she had NO umbrella тя нямаше чадър
NO more wine? не искате ли още малко вино? NO one man could do it никой не би могъл да го направи сам
2. съвсем/далеч не
he is NO fool той съвсем/никак не е глупав
NO such thing нищо подобно, съвсем не
3. забрана
NO smoking пушенето забранено, тук не се пуши
NO bills лепенето на афиши забранено
4. с ger не може/не е възможно да
there is NO pleasing him не може да му се угоди
there's NO saying what will happen господ знае/не може да се каже какво ще стане
5. много малък
it's NO distance съвсем близко е
in NO time много бързо
II. adv не
do you want it or NO? искаш ли го или не? whether you want it or NO щеш не щеш
NO more wars! никога вече война! he is NO more a pilot than I am колкото той е летец, толкова съм и аз
III. 1. отрицание
2. отказ
3. глас против
the NOes have it гласовете против печелят

noah's ark ['nouəza:k]
1. библ. Ноевият ковчег
2. модел на Ноевия ковчег и обитателите му

nob [nɔb]
I. 1. глава, кратуна, тиква
2. вале (на цвета, който е открит) в играта крибидж
II. v (-bb-) бокс удрям по главата
III. n sl. важна клечка, големец, богаташ

nobble ['nɔbl]
1. v sl. осакатявам (кон), за да не спечели състезание
2. подкупвам (особ. жокей, за да попречи на кон да спечели състезание)
3. измамвам, открадвам
4. получавам (и поддръжка и пр.) чрез измама
5. хващам (престъпник)

nobby ['nɔbi]
a sl. елегантен, шик, екстра, файн

nobility [nou'biliti]
1. благородство, великодушие
2. аристокрация, дворянство
the NOBILITY благородниците (като класа)

noble ['noubl]
I. 1. благороден (за характер, метал и пр.), възвишен, знатен, аристократичен
(of) NOBLE birth (от) благородно потекло
2. величествен, величав
3. прекрасен, чудесен, внушителен
the NOBLE art/science бокс
II. 1. благородник, аристократ, дворянин, пер
2. ист. английска златна монета

nobleman ['noublmən]
n (pl-men) благородник, аристократ, пер

noble-minded [,noubl'maindid]
a благороден, великодушен

noblesse [nou'bles]
n фр. аристокрация, благородници (особ. чуждестранни)
NOBLESSE oblige благородството задължава

noblewoman ['noublwumən]
n (pl-women) ж. р. от nobleman

nobly ['noubli]
1. благородно, великодушно
2. величаво, величествено, внушително
3. достойно, с достоинство
NOBLY born от благородно потекло

nobody ['noubədi]
I. pron никой
NOBODY else никой друг
II. n нищожество, човек без значение, съвсем неизвестен човек

nock [nɔk]
I. 1. вдлъбнатина/рязка за тетивата на лък/стрела
2. горният преден край на корабно платно
II. 1. правя вдлъбнатина/рязка на лък за тетивата
2. слагам (стрела) на тетивата

noctambulist [nɔk'tæmbjulist]
n книж. сомнамбул

nocturn вж. nocturne

nocturnal [nɔk'tə:nl]
a нощен

nocturne ['nɔktə:n]
1. муз. ноктюрно
2. изк. нощен пейзаж

nocuous ['nɔkjuəs]
a книж. вреден, отровен

nod [nɔd]
I. 1. кимам, поздравявам с кимване на глава
to NOD one's head кимвам с глава
to NOD assent/approval кимвам с глава в знак на съгласие
2. клюмам, дремя
3. не внимавам, правя грешки/пропуски
even Homer sometimes NODs дори най-големият майстор понякога греши/невинаги е на висота
4. навеждам се, клоня на една страна, застрашавам да падна (за сграда)
II. 1. (поздрав с) кимване
2. клюмане, дрямка
the land of NOD страната на съня
on the NOD разг. на кредит, чисто формално съгласие, без разисквания

noddle ['nɔdl]
n разг. глава, тиква, кратуна

noddy ['nɔdi]
n sl. глупак

node [noud]
1. бот. възел, разклонение
2. физ. възлова точка/съединение
3. анат. възел
4. астр. точка на пресичане на орбити
5. мат. пресечна точка на линии

nodi вж. nodus

nodose ['noudous]
a чворест, чепат, възловат, коленчат

nodular ['nɔdjulə]
1. възлест
2. бот. възловат, коленчест
3. пъпковиден

nodulated ['nɔdjuleitid]
1. възлест
2. бот. възловат, коленчест
3. пъпковиден

nodule ['nɔdju:l]
1. малък възел, чеп, чвор
2. бот. коленце
3. мед. малък възел, възелче
4. геол. включение, конкреция, валчесто образувание

nodulose ['nɔdjulous]
a възлест

nodulous ['nɔdjuləs]
a възлест

nodus ['noudəs]
1. възел, чвор, чеп
2. усложнение
3. лит. завръзка

Noel [nou'el]
n Коледа, коледна песен

noetic [nou'etik]
1. интелектуален, духовен
2. отвлечен, абстрактен

nog [nɔg]
I. 1. дървен клин, щифт, труп (че), чуканче
2. пън
II. 1. вид силна бира
2. питие от яйца и алкохол

noggin ['nɔgin]
1. каничка, канче
2. четвърт пинт (около 118 литър)
3. sl noddle

nogging ['nɔgiŋ]
n стр. запълване с тухли на скелета на паянтова постройка

no-good ['nougud]
I. a безполезен, неефикасен, негоден
II. n негодник, некадърник

nohow ['nouhau]
1. adv sl. никак, съвсем не, как да е
2. не в изправност, не на кеф, без настроение
to fed NOHOW нямам настроение
to look NOHOW изглеждам не на кеф

noil [noil]
n (pl без изменение) текст. дреб

noise [nɔiz]
I. 1. шум, глъч, глъчка, врява (и прен.)
to make a NOISE вдигам шум (about)
to make a NOISE in the world прен. вдигам голям шум (около себе си), прочувам се
to make NOISEs прен. реагирам, протестирам, възразявам
to make sympathetic NOISEs измърморвам нещо съчувствено
to have NOISEs in one's cars бучат ми ушите
without (any) NOISE тихичко, без да усети никой
2. звук (особ. силен, неприятен)
3. ост. злословие, клюка, слух
4. pl рад. шум (ове), смущения
5. ост. група музиканти
II. 1. разгласявам, разпространявам (abroad)
it was NOISEd abroad that пусна се слух/оповестено бе, че
2. говоря шумно, шумя, вдигам шум

noiseless ['nɔizlis]
1. безшумен, тих
2. беззвучен, безмълвен

noisiness ['nɔizinis]
n шум, врява, глъчка

noisome ['nɔisəm]
1. a книж. вреден, вредителен, пакостен, нездрав, нездравословен
2. зловонен, смраден
3. отвратителен, противен, гаден

noisy ['nɔizi]
1. шумен, който вдига (много) шум/врява, немирен, палав
to be NOISY шумя, вдигам шум
2. прен. крещящ, ярък, който се хвърля в очи, очебиен (за цвят, облекло и пр.)

nomad ['noumæd]
1. номад, чергар, скитник
2. attr номадски, чергарски, скитнически

nomadic [nou'mædik]
вж. nomad

no man's land ['noumænzlænd]
n ничия земя

nom de guerre [,nɔ:mdə'gɛə]
n фp. псевдоним

nom de plume [,nɔ:mdə'plu:m]
n фр. псевдоним на писател

nomenclature [nou'menklətʃə]
1. номенклатура
2. терминология

nominal ['nɔminl]
1. номинален, само по име/на книга, формален, фиктивен, недействителен, номинален (за стойност, цена)
2. именен, на/отнасящ се до имена
NOMINAL list именен списък
3. грaм. на/отнасящ се до съществително
4. нищожен, незначителен
NOMINAL rent нищожен наем

nominally ['nɔminəli]
1. по име, номинално
2. привидно, уж

nominate ['nɔmineit]
1. именувам, назовавам (по име), наричам
2. определям (дата, място и пр.)
3. назначавам (за) (for)
4. предлагам кандидатурата на (при избори) (for)
nominating convention aм. Събрание за избиране на кандидат за президент

nomination [,nɔmi'neiʃn]
1. назначаване (to), назначение
2. предлагане на кандидат, поставяне на кандидатура

nominative ['nominətiv]
I. 1. гром. именителен, в именителен падеж
2. назначен, неизборен
II. n грам. именителен падеж, дума в именителен падеж (напр. подлог)

nominator ['nɔmineitə]
1. човек, който назначава/предлага за кандидат
2. мат. знаменател

nominee [,nɔmi'ni:]
n човек, предложен/определен за кандидат

non [nɔn]
pref не, който не е, който не може да, който няма, обратно на, несвързан с

non-acceptance [,nɔnək'septəns]
n неприемане

non-addictive [,nɔnə'diktiv]
a към който не се привиква (зa лекарство и пр.)

non-affiliated [,nɔnə'filieitid]
a нечленуващ в никаква професионална организация

nonage ['nounidʒ]
n непълнолетие

nonagenarian [,nounədʒi'nɛəriən]
I. a деветдесетгодишен
II. n деветдесетгодишен човек

non-aggression [,nɔnə'greʃn]
n пол. ненападение

non-alcoholic a безалкохолен

non-aligned [,nɔnə'laind]
a пол. неангажиран, необвързан, неутрален

non-alignment [,nɔnə'lainmənt]
n пол. неангажираност, необвързаност, неутралитет

nonary ['nounəri]
I. a девeторен
II. n група от девет неща

non-attendance [,nɔnə'tendəns]
n отръствие от учебни занимания и пр

non-belligerence n неучастие във война

non-belligerent [,nɔnbə'lidʒərənt]
I. nол. a невоюващ
II. n невоюваща страна
nonce n
for the NON-BELLIGERENT само/специално за дадения случай, временно
NON-BELLIGERENT word ез. дума, образувана само за даден случай

nonchalance ['nɔnʃələns]
n безгрижие, равнодушие

nonchalant [,nɔnʃələnt]
a безгрижен, равнодушен

non-collegiate [,nɔnkək'li:dʒiət]
1. който не е от колеж (за студент)
2. който е без колежи (зо университет)

non-com ['nɔn'kɔm]
n рaзг. съкр. от non-commissioned officer

non-combatant [,nɔn'kɔmbətənt]
I. 1. нестроеви, тилов
2. цивилен
II. 1. тиловак
2. цивилен

non-commissioned officer ['nɔnkə,miʃənd'ɔfisə]
n подофицер, сержант

non-committal [,nɔnkə'mitl]
1. без ясно изявено становище/отношение, уклончив
2. неясно определен

non-compliance [,nɔnkəm'plaiəns]
1. неподчинение
2. несъгласие
3. неспазване, несъобразяване (with)

non compos [nɔn'kɔmpəs]
n юр. невменяем

non compos mentis [nɔn'kɔmpəs]
n юр. невменяем

non-conductor [,nɔnkən'dʌktə]
n физ. непроводник, изолатор

non-confidence [,nɔn'kɔnfidəns]
n NON-CONFIDENCE motion парл. предложение за вот на недоверие

nonconformist [,nɔnkən'fɔ:mist]
1. сектант (и рел.)
2. свободомислещ човек
3. attr сектантски

nonconformity ['nɔnkən'fɔ:miti]
1. непринадлежност към официалната църква, разколничество, сектантство
2. рел. събир. схизматици, разколници, сектанти
3. неподчинение
несъобразяване (to)
4. несъответствие

non-content ['nɔnkəntent]
1. недоволен/несъгласен човек, нрдоволник
2. член на английската горна камара, който гласува против

non-cooperation ['nɔnkou,ɔpə'reiʃn]
n нежелание за сътрудничество, неподчинение, бойкотиране

nondescript ['nɔndiskript]
I. a мъчноопределим, неопределен, безличен, невзрачен
II. n мъчноопределим/неопределен човек/нещо

nondurable [,nɔn'djuərəbl]
1. недълготраен, краткотраен, непродължителен
2. търг. подлежащ на разваляне

none [nʌn]
I. pron indef никой, никои, ни един, никакъв, нищо
NONE of us никой от нас
he is NONE of my friends той не ми e никакъв приятел
he has money and I have NONE той има пари, a аз нямам
NONE were left не останаха, свършиха се
I'll have NONE of it! не ми минават/да ги нямаме такива! NONE of that! стига! престани! NONE of your games/tricks! да ги нямаме такива номера!
II. adv никак, ни най-малко, съвсем не
I am NONE the better for it съвсем не ми e по-добре от това, от това за мен няма никаква полза
he did it NONE too well той не го направи никак добре
the pay is NONE too high заплатата съвсем не е голяма

non-effective [,nɔni'fektiv]
I. воен. a негоден за военна служба
II. n човек, негоден за военна служба

non-ego [,nɔn'egou]
n фил. всичко, което не е аз, външният/обективният свят

nonentity [nɔ'nentiti]
1. небитие
2. нещо несъществуващо, измислица
3. нищожество, нула

non-essential [,nɔni'senʃl]
I. a несъществен
II. n дреболия, дребна/маловажна работа

nonesuch вж. nonsuch

nonetheless [,nʌnðə'les]
adv въпреки това/всичко

non-event [,nɔni'vent]
n събитие, което се оказва под очакванията/ам. което не е станало

non-feasance [,nɔn'fi:zəns]
n юр. неизпълнение на задължение

non-ferrous [,nɔn'ferəs]
a цветен (за метал)

non-fiction [,nɔn'fikʃən]
n до кументална/научна литература, есета и пр

non-hero ['nɔn'hiərou]
n ам. антигерой

non-human [,nɔn'hju:mən]
a който не е от човешката раса

nonillion [nou'niljən]
n нонилион (ам. и фр. единица, последвана от тридесет нули, англ. и нем. единица, последвана от петдесет и четири нули)

non-interference [,nɔnintə'fiərəns]
n ненамеса, невмешателство

non-intervention [,nɔnintə'venʃn]
n ненамеса, невмешателство

non-iron [,nɔn'aiən]
a който не се глади (за плат)

non-jury [,nɔn'dʒuəri]
a юр. разгледан без съдебни заседатели (за процес)

non-metal [,nɔn'metl]
n хим. металоид, неметал

non-natural [,nɔn'nætʃ]
a който е вън от кръга на естественото

non-observance [,nɔnəb'zə:vəns]
n неспазване, несъблюдаване, нарушение

non-pareil ['nɔnpəreil]
I. a безподобен, който няма равен на себе си, несравним
II. 1. безподобен човек, нещо единствено по рода си, уникум
2. сорт ябълка
3. печ. нонпарей

non-party ['nɔn,pa:ti]
a безпартиен

non-payment [,nɔn'peimənt]
n неизплащане (на дълг и пр.)

nonperishable [,nɔn'periʃəbl]
I. a траен, който не се разваля бързо
II. n рl търг. трайни хранителни продукти

non-person ['nɔn'pə:sn]
1. пол. минало величие в немилост
2. нищожество, нищожен човек, прен. нула

nonplus [,nɔn'plʌs]
I. n слисаност, смайване, обърканост
to be at/in a NONPLUS не знам накъде/как да отговоря, виждам се в чудо
to put/drive/reduce to a NONPLUS поставям натясно/в затруднение
II. v (-ss-) обърквам, смущавам, затруднявам, озадачавам

non-productive [,nɔnprə'dʌktiv]
1. незает в производството, който е служещ
2. непродуктивен, непроизводителен, нецелесъобразен

non-proliferation ['nɔnprou,lifə'reiʃn]
n пол. ограничаване на разпространението на ядрено оръжие

non-representational ['nɔnre,prizən'teiʃənl]
a изк. абстрактен

non-resident [,nɔn'rezidənt]
I. 1. неживеещ в дадено място, временно живеещ някъде
2. приходящ (за ученик и пр.), който е екстернант
II. 1. човек, който не живее постоянно някъде, временен жител (курортист, турист)
2. свещеник, който не живее в енорията си
3. човек, който не е отседнал в даден хотел и пр., посетител
meals served to NON-RESIDENTs в ресторанта се приемат и външни лица (не гости на хотела)
4. екстернант (ученик)

non-scheduled [,nɔn'ʃedju:ld]
a извънреден, който не е по разписание

nonsense ['nɔnsəns]
I. 1. безсмислица, абсурд, нелепости, глупости
to make NONSENSE of превръщам в безсмислица
it will knock/take the NONSENSE out of someone /someone's head това ще го вразуми/ще го направи човек
I want no more of your NONSENSE стига с твоите глупости
to take/stand no NONSENSE (from) не позволявам да се подиграват с мен, не търпя глупости, не се шегувам, не си поплювам, пипам здраво
2. attr безсмислен
NONSENSE verses безсмислена хумористична поезия
II. int глупости!

nonsensical [nɔn'sensikl]
a безсмислен, нелеп, глупав

non-sequitur [,nɔn'sekwitə]
n лат. нелогичен извод

non-skid [,nɔn'skid]
a авт. направен/пригоден да не се плъзга/да не боксува (за гума)

non-slip [,nɔn'slip]
a авт. направен/пригоден да не се плъзга/да не боксува (за гума)

non-smoker [,nɔn'smoukə]
1. непушач
2. жп. купе за непушачи

non-starter [,nɔn'sta:tə]
1. кон, записан за състезание, но не участвувал в него
2. прен. човек без всякакви изгледиза успех

non-stop [,nɔn'stɔp]
I. 1. жп. който не спира на междинни спирки
2. ав. без прекъсване (за полет)
II. n влак, който не спира на междинни спирки, бърз влак
III. adv без спиране/прекъсване/прекачване

nonsuch ['nʌnsʌtʃ]
1. безподобен/несравним човек, човек, който няма равен на себе си, нещо безподобно/несравнимо, образец на съвършенство
2. бот. вълча (жълта) люцерна (Medicago lupulina)

nonsuit [,nɔn'sju:t]
n юр. отхвърляне на иск, прекратяване на дело

non-u [,nɔn'ju:]
1. a разг. който не е характерен за висшето общество
2. който не е на мода
3. вулгарен, простонароден

non-union [,nɔn'ju:njən]
a нечленуващ в професионален съюз

non-use [,nɔn'ju:s]
1. нeизnoлзувaнe
2. юр. нeупpaжнявaнe на право

non-violence [,nɔn'vaiələns]
n неизползване на насилие/насилствени методи

non-voter [,nɔn'voutə]
1. човек, който не гласува
2. човек, който няма право да гласува

noodle [nu:dl]
I. n глупак, бунак
II. n обик. рl юфка

nook [nuk]
n кът (че), ъгъл (че), скрито местенце
to search every NOOK and corocr/cranny търся навсякъде
cosy NOOK приятно кътче

noon [nu:n]
1. пладне (и high NOON)
at NOON по обед, в 12 часа
2. кулминационна точка, връх, зенит, разцвет
3. attr пладнешки

noonday ['nu:ndei]
1. (времето около) пладне
2. attr пладнешки, обеден

no one ['nouwʌn]
рrоп, n никой

noontide ['nu:ntaid]
n пладне, обед

noose [nu:s]
I. 1. клуп, примка (и прен.)
to put one's head/neck in a NOOSE слагам си сам въжето, сам се провалям
2. ласо
3. връзка, хомот, ярем
II. 1. улавям с примка/ласо, впримчвам
2. правя клуп на, връзвам на клуп

no par ['nou'pa:]
a фин. без номинална стойност

nope [noup]
int sl. не!

nor [nɔ:]
сj също така не, нито
neither-NOR нито-нито
NOR yet нито пък
I didn't see him, NOR did she не ro видях, не го видя и тя/тя също не го видя
I said I had not seen him, NOR had 1 казах, че не съм го видял, и така си е/това е самата истина
all that is true, NOR must we forget it всичко това е вярно и да не забравяме, че е така

Nordic ['nɔ:dik]
I. a северен (от германската раса, скандинавски)
II. n жител на скандинавските страни, Финландия и Исландия

norfolk jacket [,nɔ:fək'dʒəkit]
n спортно сако с колан

norm [nɔ:m]
1. норма (и на поведение), образец, правило, стандарт
2. дневна норма (в производство и пр.), режим, условия
3. биол. типичен строеж

normal ['nɔ:ml]
I. 1. нормален, правилен, обикновен, редовен, типичен
2. геом. перпендикулярен
II. 1. обикновено състояние
to get back/return to NORMAL нормализирам се
2. мед. нормална температура
3. геом. нормала, перпендикуляр
4. риз. средно число
5. хим. еднонормален разтвор
NORMAL school педагогическо училище (във Франция и пр.)

normalcy ['nɔ:məlsi]
n нормалност, обикновено състояние

normality ['nɔ:'mæliti]
n нормалност, обикновено състояние

normalize ['nɔ:məlaiz]
v нормализирам

normally ['nɔ:məli]
adv обикновено, по правило

Norman ['nɔ:mən]
I. a нормански
the NORMAN Conquest завладяването на Англия от норманите (1066 г.)
NORMAN style арх. романски стил в Нормандия (XXI в.) и в Англия (XI-XII в.)
II. 1. норманец
2. нормански френски език

normative ['no:mətiv]
a нормативен

Norse [nɔ:s]
I. 1. норвежки
2. старонорвежки
II. 1. норвежки език
Old NORSE старонорвежки
2. старият език на Скандинавския полуостров

norse-man ['nɔ:smən]
1. норвежец
2. древен жител на Скандинавския полуостров, викинг

north [nɔ:θ]
I. 1. север
room facing NORTH стая със северно изложение
2. обик. NORTH северна област, северна част на страна
to the NORTH (of) на/към север, в северна посока (от)
the NORTH (Country) Северна Англия
3. северен вятър
II. 1. северен (за изложение, вятър)
2. разположен на север
III. adv на/към север, в северна посока
to go NORTH пътувам на север/в северна посока
NORTH of на север/северно от
it lies NORTH and south простира се от север към юг
due NORTH право на север
NORTH by east мор. един румб източно от север

northbound [,nɔ:θ'baund]
a пътуващ в северна посока/към север

north-countryman ['nɔ:θ,kʌntrimən]
n обитател на Северна Англия

north-east [nɔ;θ'i:st]
I. n североизток
II. a североизточен
III. adv към североизток

north-easter [,nɔ:θ'i:stə]
n североизточен вятър

north-easterly [,nɔ:θ'i:stəli]
1. a разположен на североизток

north-eastern [,nɔ:θ'i:stən]
a разположен на североизток

north-eastward [,nɔ:θ'i:stwəd]
1. a североизточен
2. n североизток
3. adv в североизточна посока

north-eastwards [,nɔ:θ'i:stwədz]
adv в североизточна посока

norther ['nɔ:ðə]
n ам. студен вятър/буря от север (в юж. сев. ам. щamu)

northerly ['nɔ:ðəli]
I. 1. северен (за вятър)
2. обърнат/насочен към север
II. adv към север, в северна посока

northern ['nɔ:ðn]
a северен
NORTHERN lights северно сияние

northerner [,nɔ:ðənə]
1. северняк
2. човек от северните щати в САЩ

northernmost [,nɔ:ðənmoust]
a най-северен

northland ['nɔ:θlənd]
n поет. север, северна част на страна, северна страна

northman ['nɔ:θmən]
n (pl-men) скандинавец

northward ['nɔ:θwəd]
I. adv на север, в северна посока
II. a обърнат към север

northwardly ['nɔ:θwədli]
I. adv към север, в северна посока
II. a северен (за вятър)

north-west [,nɔ:θ'west]
I. 1. северозапад
2. attr северозападен
II. adv към северозапад, в северозападна посока

north-westerly [,nɔ:θ'westəli]
a северозападен

northwestern [,nɔ:θ'westən]
a северозападен

north-westward [,nɔ:θ'westwəd]
1. adv към северозапад, в северозападна посока
2. а обърнат към северозапад
3. n северозапад

north-westwards [,nɔ:θ'westwəd]
adv към северозапад, в северозападиа посока

Norway n норвегия

Norwegian [nɔ:'wi:dʒən]
I. a норвежки
II. 1. норвежец
2. норвежки език

nor'-wester [nɔ:'westə]
вж. north-wester

nose [nouz]
I. 1. нос
NOSE to NOSE лице срещу лице
under your very NOSE, right under your NOSE прен. под носа ти
to hold one's NOSE запушвам си носа
2. обоняние, усет, нюх, проницателност, прозорливост
to have a good NOSE (for) имам тънък усет (за)
to have a bad NOSE (for) нямам усет (за)
3. аромат, букет (на чай и пр.)
4. предна част, нос (на кола, кораб и пр.)
5. отвор, отвърстие (на духало и пр.), струйник (на маркуч)
6. sl. шпионин, доносник
before one's NOSE право пред себе си
to bite/cut off one's NOSE to spite one's face от злоба към някого навреждам на себе си
to follow one's NOSE вървя право пред себе си, вървя наслуки/където ми видят очите, водя се по усета/инстинкта си
to look down/turn up one's NOSE at гледам отвисоко на
to make/pull a long NOSE at правя дълъг нос на
to measure NOSEs блъсваме се един в друг
to pay through the NOSE плащам скъпо и прескъпо, излиза ми през носа
to poke/put/thrust/stick one's NOSE in someone's affairs пъхам си носа/гагата/меся се в работите на някого
to keep one's NOSE out of не се бъркам в, не си навирам носа в
to keep one's NOSE clean държа се прилично, избягвам неприятности
to put someone's NOSE out of Joint измествам някого, смачквам му фасона (като го измествам)
to rub someone's NOSE in it натривам носа на някого
to wipe someone's NOSE измамвам/изигравам някого
with one's NOSE in the air с вирнат нос
on the NOSE sl. съвсем точно
II. 1. мириша, душа, надушвам, подушвам (и прен.)
2. вра се, навирам се, пъхам си носа навсякъде
търся, диря (after, for)
3. надушвам, откривам, узнавам, досещам се, обяснявам си, отгатвам
4. трия/търкам носа си в, пъхам си носа в
5. мор. пробивам си път, напредвам, плавам (за кораб)
nose about/around душа (и прен.), навирам си носа
nose out надушвам, подушвам (и прен.), проследявам, откривам, придвижвам се/измъквам се бавно/рнимателно

nose-bag ['nouzbæg]
1. торба за зоб
2. разг. чанта с провизии

nose-band ['nouzbænd]
n долният ремък на юзда

nose-bleed ['nouzbli:d]
n мед. кръвотечение от носа

nose-cone ['nouzkoun]
n воен. главна (носова) част (на снаряд, ракета)

nosed [nouzd]
a издаден

nose-dive ['nouzdaiv]
I. n ав. пикиране
II. v ав. пикирам

nosegay ['nouzgei]
n китка, букет

nose-piece ['nouzpi:s]
1. nose-band
2. накрайник на микроскоп, където е обективът
3. част на шлем над носа, част от рамка на очила над носа

nose-rag ['nouzræg]
n sl. носна кърпа

nosey вж. nosy

nosh [nɔʃ]
I. n разг. храна
NOSH-up хубаво хапване
II. v разг. хапвам си

no-show ['nouʃou]
n ам. sl. неявил се пътник със запазено място

nosing ['nouziŋ]
1. ръб на стъпало
2. арх. ръб на стена със защитна ивица

nosology [nɔ'sɔlədʒi]
n мед. нозология (класификация на болестите)

nostalgia [nɔ'stældʒiə]
n носталгия

nostalgic [nɔ'stældʒik]
a носталгичен

nostril ['nɔstril]
n ноздра

nostrum ['nɔstrəm]
1. цяр за всичко, пенкилер
2. разковниче

nosy ['nouzi]
1. с голям нос
2. sl. любознателен, любопитен
NOSY parker разг. много любопитен човек, който се меси в чуждите работи
3. миризлив, със силна миризма

not [nɔt]
1. отр. на модални, спомагателни и смислови гл., ост. след смислов гл. не
I do NOT know, ост. I know NOT не зная
2. с part, inf, ger не
NOT knowing, I cannot say тъй като не знам, не мога да кажа
I asked him NOT to come помолих ro да не идва
you were wrong in NOT telling him сбърка, че не му каза
3. елиптично след гл. като think, hope, seem и пр. не
can you see him tomorrow? -I'm afraid NOT-можеш ли да го видиш утре? -боя се, че не (мога)
will it rain again? -I hope NOT-пак ли ще вали? -надявам се, че няма (да вали)
if it clears, we will go out if NOT, NOT ако се проясни, ше излезем, ако не няма
I would as soon do it as NOT повече съм наклонен да го направя, отколкото не
4. в съчет. не
NOT a few не малко, мнозина
NOT seldom не рядко
NOT a bit of it ни най-малко
NOT but макар че
NOT but that макар и да
NOT but what не че
NOT that не че
5. емфатично ни, нито
NOT one ни един
NOT a thing абсолютно нищо
6. емфатиччо с повторено мест. след отр. изр.
I will NOT go there, NOT I че аз няма да ида там, няма, аз да ида там никога
nota bene v imp лат. забележки (съкр. nb, NB)

notability [,noutə'biliti]
1. знаменитост
2. значение, значителност

notable ['noutəbl]
I. 1. забележителен, бележит. виден, изтъкнат, прочут
2. ост. способен, чевръст, къщовен (за домакиня)
II. n първенец, видна личност, ист. нотабил

notably ['noutəbli]
1. значително
2. изключително, извънредно, особено
3. забележимо, видимо

notarial ['nou'tɛəriəl]
a юр. нотариален

notarize ['noutəraiz]
v юр. заверявам нотариално

notary ['noutəri]
n нотариус (и NOTARY public)
NOTARY's office нотариат

notate [nou'teit]
1. означавам със знаци, цифри и пр
2. муз. нотирам

notation [nou'teiʃn]
1. бройна система за означаване със знаци, цифри и пр
2. муз. нотиране
musical NOTATION ноти
3. система за означаване, нотация
phonetic NOTATION фонетична транскрипция
arithmetical NOTATION аритметични знаци

notch [nɔtʃ]
I. 1. изрез, прорез, рязка, вдлъбнатина, дълбей, бразда, щръбка, нащърбеност
2. зъб (на храпово колело)
3. ам. проход, клисура
4. разг. степен, равнище, ниво
II. 1. издълбавам, врязвам, правя рязка/изрез (на рабош и пр.)
прокарвам V-образен канал
2. назъбвам
3. to NOTCH up разг. постигам (нов рекорд)
4. бележа, отбелязвам (и с up, down)

notched [nɔtʃt]
1. издълбан с дълбеи/резки/бразди, нащърбен
2. назъбен, зъбчат

notch wheel ['nɔtʃ'wi:l]
n храпово колело

note [nout]
I. 1. обик. pl бележка
to make/take a NOTE of записвам си, вземам си бележка за
to take NOTE of вземам си бележка от, вземам под внимание
to make a mental NOTE of запомням, вземам си бележка за
to make/take a careful/good/due NOTE of вземам си добра бележка от
to take NOTEs записвам, водя си записки
2. забележка, обяснителна бележка, тълкуване, пояснение
3. писъмце, бележка
4. фин., юр. запис (на заповед), полица (обик. NOTE of hand, promissory NOTE)
5. банкнота
6. (дипломатическа) нота
7. муз. нота (и NOTE of music, musical NOTE), звук, тон
to write down in NOTEs нотирам
8. песен (на птичка)
9. клавиш
10. тон, нотка
to change one's NOTE променям тона, запявам друга песен
to sound a NOTE of warning предупреждавам
to sound the NOTE of war говоря за война
to strike/hit the right NOTE отразявам правилно, попадам в тон (в дадено общество, компания)
to sound a false/the wrong NOTE свиря/пея фалшиво, фалшивя
to strike a false/the wrong NOTE удрям фалшива нота, звуча фалшиво (и прен.)
11. отличителен знак/белег, характерна черта/особеност, признак
12. препинателен знак
13. ост. клеймо, петно
NOTE of infamy позорно петно
14. репутация, известност, реноме
scientist of NOTE изтъкнат/известен/виден учен
15. внимание
to take NOTE of обръшам внимание на
II. 1. наблюдавам, забелязвам, долавям, схващам
2. отбелязвам (си), записвам (си) (и с down)
3. снабдявам с пояснителни бележки

notebook ['noutbuk]
1. бележник, тефтерче, тетрадка
2. преносим компютър

notecase ['noutkeis]
n портфейл

noted ['noutid]
a виден, бележит, прочут, известен (for)
NOTED bill протестирана полица (менителница)

noteless ['noutlis]
1. незабележителен, незначителен
2. немузикален

notepaper ['nout,peipə]
n хартия за писма

noteworthy ['nout,wə:ði]
a дocтoeн зa внимaниe/oтбeлязвaне, забележителен

nothing ['nʌθiŋ]
I. 1. нищо
NOTHING else than/ (else) but нищо друго освен, само, чисто и просто
NOTHING if not преди всичко, извънредно, крайно
NOTHING special/разг. very much нищо особено
NOTHING less than ни повече, ни помалко от, направо, не друго, а, чисто и просто
NOTHING short of едва ли не, почти
for NOTHING напразно, залудо, безполза, безплатно, безвъзмездно
NOTHING of value нищо ценно
NOTHING of the kind нищо подобно
all to NOTHING всичко напразно
apropos of NOTHING без никакъв повод, без всякаква връзка
there is NOTHING for it but to не остава нищо друго, освен да
to have NOTHING for it but to не ми остава нищо друго/нямам друг избор, освен да
NOTHING to, as NOTHING compared with/to нищо в сравнение с/пред
to have NOTHING to do нямам какво да правя
to be/mean NOTHING to someone не представлявам интерес за някого
that is NOTHING to това не засяга/вълнува (някого), това не може да се сравни с
NOTHING doing разг. няма го майстора, тая няма да я бъде
to be for NOTHING нямам никакво значение
не играя никаква роля (in)
to come to NOTHING не постигам целта си, нямам никакъв успех, пропадам, провалям се
no NOTHING след отр., шег., разг. ни, нищо
he has no house, no home, no NOTHING той няма ни къща, ни дом, ни нищичко
2. нищожество, дреболия
more NOTHING дребна работа
the little NOTHINGs of life дребните неща в живота
3. небитие
4. мат. нула
to be NOTHING безверник/атеист съм
II. adv никак, съвсем/далеч не, ни най-малко
NOTHING like so/as good далеч/съвсем не толкова добър
the house is NOTHING near as large as I expected къщата съвсем не e толкова голяма, колкото очаквах

nothingness ['nʌθiŋnis]
1. нищо, небитие
2. нищожност, незначителност, маловажност, баналност, дреболия

notice ['noutis]
I. 1. съобщение, известие, предупреждение
NOTICE to quit предупреждение да напусне (за наемател)
at a moment's NOTICE при първо поискване, всеки момент, незабавно, ей сега, без много да му мисля
at/on short NOTICE в кратък срок, без да имам време да се подготвя, на бърза ръка, веднага
till further NOTICE до второ разпореждане
without NOTICE без предупреждение
to give NOTICE уведомявам/известявам/предупреждавам за напускане и пр.
to give someone a month's NOTICE съобщавам някому, че ще бъде уволнен след един месец
2. надпис (предупредителен и пр.)
3. обява, обявление, известие, антрефиле, бележка (в печата)
4. внимание
something beneath one's NOTICE нещо, незаслужаващо внимание
to bring to someone's NOTICE осведомявам някого за, обръщам някому внимание върху
to come under/catch someone's NOTICE привличам вниманието на някого
to come into NOTICE ставам център на/обръщам внимание
to escape someone's NOTICE оставам незабелязан
to take NOTICE (of) забелязвам, обръщам внимание (на)
to take no NOTICE (of) не обръщам внимание (на), игнорирам
5. рецензия, отзив, критична бележка, преглед (в печата)
II. 1. забелязвам, обръщам внимание (на)
2. отбелязвам, изтъквам, подчертавам, споменавам
3. съобщавам/известявам предварително (на), предупреждавам
4. рецензирам, давам отзив за, правя преглед на
5. отнасям се внимателно/любезно/учтиво към, почитам, уважавам

noticeable ['noutisəbl]
1. забележим, осезаем, осезателен, видим, явен, очевиден
2. заслужаващ внимание
3. забележителен

notice-board ['noutisbɔ:d]
1. дъска за обяви
2. предупредителен надпис

notifiable ['noutifaiəbl]
a за който трябва да се съобщи на здравните органи (за болест)

notification [,noutifi'keiʃn]
1. съобщение, известяване, известие, уведомяване (на властите за раждане, смърт, заразна болести и пр.), нотификация
2. обява, обявление

notify ['noutifai]
1. съобщавам, известявам (за), донасям (на), осведомявам, уведомявам
to NOTIFY someone of something to NOTIFY someone that съобщавам някому за нещо/че
to NOTIFY the police of a loss, to NOTIFY a loss to the police съобщавам на полицията за нещо загубено
2. обнародвам, оповестявам, разгласявам

notion ['nouʃn]
1. понятие, идея (и фил.), представа (of за)
he has no NOTION of discipline той няма понятие от дисциплина/не знае какво значи дисциплина
2. възглед, мнение, схващане
теория (of)
to have a NOTION that поддържам мнението, че
3. намерение, желание, хрумване, прищявка
he has no NOTION of obeying той няма намерение да се подчини/да бъде послушен
he has the NOTION of selling our house хрумнало му да продаде къщата ни
4. способност, знание
5. ам. рl дреболии, джунджурии, дребни полезни уреди
6. pl галантерия, галантерийни стоки
7. лог. клас, категория

notional ['nouʃənl]
1. умозрителен, спекулативен, отвлечен, абстрактен, идеен
NOTIONAL content идейно съдържание
2. въображаем
3. грам. смислов

notions n галантерия, галантерийни стоки

notoriety [,noutə'raiəti]
1. известност, именитост
2. лоша слава
3. знаменитост (за човек)

notorious [nou'tɔ:riəs]
1. всеизвестен, общоизвестен
it is NOTORIOUS that всеизвестно e, че
2. прословут, прочут, с лоша слава/име (as, for)
he is NOTORIOUS for his goings-on той се ползва с лоша слава (заради поведението си)

no-trump ['noutrʌmp]
I. карти a без козове (за игра)
II. n игра без козове

notwithstanding [,nɔtwiθ'stændiŋ]
I. prep въпреки
II. adv все пак, въпреки всичко
III. cj ост. макар че/и (that)

nougat ['nu:ga:]
n нуга

nought [nɔ:t]
1. нищо
to bring to NOUGHT съсипвам, разорявам, опропастявам, свеждам до нула
to come to NOUGHT нямам (никакъв) успех, пропадам, провалям се
to set at NOUGHT не смятам за нищо, не искам да зная за
2. мат. нула (и прен.)
NOUGHTs and crosses кръстчета и нули (детска игра)

noun [naun]
n съществително име

nourish ['nʌriʃ]
1. храня, поддържам, отхранвам, изхранвам, отглеждам
2. торя, наторявам
3. храня, тая в душата си, питая

nourishing ['nʌriʃiŋ]
a хранителен, питателен

nourishment ['nʌriʃmənt]
1. хранене
2. храна, прехрана, препитание

nous [naus]
1. фил. ум, разум, разсъдък, интелект
2. разг. пипе, акъл, здрав разум

nouveau riche [,nu:vou'ri:ʃ]
n фр. (pl nouveaux riches) новобогаташ

nova ['nouvə]
n (pl-vas, -vae) астр. звезда, която свети много силно за известно време

novation [nə'veiʃn]
n юр. новация

novel ['nɔvl]
I. 1. нов, нововъведен, непознат досега
2. необикновен, странен, оригинален
II. n лит. роман
short NOVEL новела, повеет

novelette [,nɔvə'let]
1. новела, повеет, романче (и пренебр.)
2. муз. новелета

novelist ['nɔvəlist]
n романист
woman NOVELIST романистка

novelize ['nɔvəlaiz]
1. романизирам
2. подновявам

novella [nə'vela]
1. разказ
2. новела, повест

novelty ['nɔvəlti]
1. новост, нещо ново/необикновено/непознато
2. pl различии евтини стоки (играчки, украшения и пр.)

November [nou'vembə]
1. ноември
2. attr ноемврийски

novice ['nɔvis]
1. послушник
2. човех, приел нова вяра, новопокръстен
3. новак, аджамия, начинаещ

noviciate [nou'viʃiət]
1. църк. послушничество
2. чираклък, стаж
3. помещение за послушници

now [nau]
I. 1. сега, веднага
there and NOW ей сега, още сега
just/ocw. even/but NOW ей сега, току що, преди малко, тъкмо
by NOW сега вече, досега
up to/till/until NOW досега
from NOW on (wards) отсега нататък
2. частица за емоционално обагряне де, бе, a (пък), обаче, хем, е, и, хайде, я
NOW, don't be angry не се сърди, де
NOW what happened was this и ето какво стана
oh, come NOW! хайде, хайде! недей така! NOW then! хайде сега! (every) NOW and then/again от време на време
NOW-NOW ту-ту
NOW here, NOW there ту тук, ту там
for some time NOW от известно/доста време насам
for a year NOW от една година вече
II. cj сега когато, тъй като, понеже, щом (и NOW that)
NOW (that) you mention it, I do remember сега, като спомена, си спомних
NOW (that) you are here, you'd better stay щом си дошъл, най-добре да останеш
III. n настоящето, времето, за което става дума

nowadays ['nauədeiz]
adv сега, в наши дни, понастоящем

noway ['nouwei]
вж. nowise

noways ['nouweiz]
вж. nowise

nowhere ['nouwɛə]
I. 1. никъде, NOWHERE near никъде наоколо
to get NOWHERE доникъде не стигам, не постигам нищо
2. далеч не
NOWHERE near full далеч не пълен
NOWHERE near as old далеч/съвсем не толкова стар
to come in/be NOWHERE сп. не съм класиран, прен. хич ме няма, доникъде не стигам, не постигам нищо
II. 1. несъществуващо място
2. непознато/далечно/затънтено място
in the middle of/miles from NOWHERE разг. много далеч, по дяволите, в най-затънтено място

nowise ['nouwaiz]
adv ост. по никакъв начин, в никой случай, съвсем не

noxious ['nɔkʃəs]
1. вреден, вредителен, пакостен, пагубен (to)
2. нездравословен

nozzle ['nɔzl]
1. дюза, накрайник, щуцер, мундщук, струйник (на маркуч)
2. чучур (на чайник)
3. sl. нос, муцуна

nth [enθ]
a мат. енти
to the NTH (degree) до ента степен, прен. максимално

nuance [nju:'a:ns]
n фр. отсянка, нюанс

nub [nʌb]
1. (малка) буца, бучка (особ. въглища)
2. чеп, чвор, израстък
3. същина, ядка

nubbly ['nʌbli]
a на буци/бучки

nubile ['nju:bail]
a (на възраст) за женене (за жена)

nuciferous [nju:'sifərəs]
a бот. който ражда орехи

nuclear ['nju:kliə]
a физ. ядрен
NUCLEAR energy ядрена енергия
NUCLEAR fission ядрено делене
NUCLEAR fusion ядрен синтез
the NUCLEAR powers атомните държави

nuclear-powered [,nju;kliə'pauəd]
a задвижен с ядрена енергия

nuclei n ядка, ядро, център, зародиш

nucleonics [,nju:kli'ɔniks]
n pl с гл. в sing физ. нуклеоника

nucleus ['nju:kliəs]
1. физ. ядро
2. прен. център, зародиш, наченки
3. астр. ядро (на комета)

nude [nju:d]
I. 1. гол (и прен.)
2. юр. недействителен
3. с телесен цвят
II. n изк., фот. голо тяло
the NUDE голото тяло
in the NUDE гол

nudge ['nʌdʒ]
I. v бутам с лакът, сбутвам, смушквам
II. n бутане, побутване, сбутване, смушкване

nudist ['nju:dist]
1. нудист
2. attr нудистки

nudity ['nju:diti]
n голота

nugatory ['nju:gətəri]
1. незначителен, нищожен, маловажен
2. безполезен, напразен, безпредметен, безрезултатен

nugget n буца чисто (самородно) злато

nugit ['nʌgit]
n къс самороден метал/злато

nuisance ['nju:səns]
1. неприятност, безобразие, неудобство, беля
what a NUISANCE! ex, че неприятно
2. нарушение на обществения ред, нередност
commit no NUISANCE! пазете чистота! тук не се уринира
3. досаден/неприятен човек/нещо, напаст
what a NUISANCE that child is! това дете е цяла напаст/е нетърпимо! to make a NUISANCE of oneself досаждам/дотягам (някому), идвам до гуша (на някого)

null [nʌl]
I. 1. юр. недействителен, невалиден, загубил законната си сила (и NULL and void)
2. неизразитеден, безличен
3. равен на нула, никакъв, несъществуващ
II. 1. нула
2. нищожество, нещо без всякакво значение

nullification n анулиране

nullify ['nʌlifai]
1. анулирам, унищожавам
2. неутрализирам, обезсилвам

nullity ['nʌliti]
1. юр. недействителност, невалидност
NULLITY suit дело за признаване на невалидност (особ. на брак)
2. недействителен закон/документ и пр
3. небитие, несъществуване
4. нищожество, пълна нула

numb [nʌm]
I. a вцепенен, вдървен, скован, вкочанен (with от)
to grow NUMB вцепенявам се, вдървявам се, сковавам се. вкочанясвам се
II. v вцепенявам, вдървявам, сковавам, вкочанявам, вкочанясвам

number ['nʌmbə]
I. 1. брой, число, количество, сума, сбор
a (great/large) NUMBER, (great/large) NUMBERs (of) голям брой, много
a small NUMBER/anall NUMBERs (of) малък брой, малко
in NUMBERs в голям брой/количество, масово
in great/small NUMBERs в голям/малък брой/количество
in round NUMBERs в кръгли цифри, приблизително
ten in NUMBER десет на брой
to exceed in NUMBER превъзхождам числено
to the NUMBER of на брой
out of/without NUMBER безброй, безчет
2. pl численост, числено превъзходство (и force of NUMBERs)
3. мат. цифра, число, сума, сбор
science of NUMBERs аритметика
broken NUMBER дроб
4. номер
NUMBER one номер първи
house/telephone NUMBER номер на къща/телефон
5. брой (на вестник), книжка (на списание)
in NUMBERs на части (свезки)
6. грам. число
7. pl аритметика
to be good at NUMBERs добър съм по смятане
8. pl муз. ноти
9. pl стихотворен размер, стъпка, ост. стихове
10. sl момиче, гадже, мацка
11. разг. номер (в естрадна програма), отделна ария и пр. (от опера, оратория)
12. търг. разг. артикул
one's NUMBER goes/is up лоша ми е работата, песента ми е изпята, лошо ми се пише, на умиране съм
to get/take someone's NUMBER ам. съставям си мнение за някого, разбирам колко (пари) струва някой
NUMBER one аз, моя милост
to look after/take care of NUMBER one грижа се за себе си/за собствените си интереси
he is of our NUMBER той е от нашите/нашата компания, to have someone's NUMBER sl. разбирам нечии подбуди/мотиви
II. 1. броя, преброявам
2. броя, наброявам, съм на брой, възлизам на
we NUMBERed 20 in all бяхме общо 20 души на брой
3. номерирам
4. смятам, включвам, причислявам, отнасям (among, in, with)
5. pass ограничавам по брой
his days are NUMBERed дните му са преброени
6. воен. преброяваме се
разчитаме се (off)

numberless ['nʌmbəlis]
a безброен, безчислен, неизброим, безчетен

number one [,nʌmbə'wʌn]
a първокласен, пръв по значение

number-plate ['nʌmbəpleit]
1. авт. регистрационен номер
2. табелка с номер (на къща)

numbness a вкочаненост

numeral ['nju:mərəl]
I. a числен, цифров, цифрен
II. 1. цифра, число
2. грам. числително

numerary ['nju:mərəri]
a числен

numeration [,nju:mə'reiʃn]
1. броене, преброяване
2. пресмятане, изчисляване, изчисление
3. номериране, номерация

numerator ['nju:məreitə]
1. броител, броец
2. мат. числител

numeric [nju:'merik]
n мат. цифрената част на израз

numerical [nju:'merikl]
a числен, цифрен
NUMERICAL data цифрови данни

numerically [nju:'merikəli]
adv числено, в числа

numerous ['nju:mərəs]
1. многоброен, многочислен, голям
пред същ. в рl много
the NUMEROUS voice of the people ост. хорската глъчка
NUMEROUS country ост. гъсто населена страна
2. стихотворен, ритмичен

numinous ['nju:minəs]
a вдъхващ страхопочитание/благоговение, божествен

numismatic [,nju:miz'mætik]
a нумизматичен

numismatics [,nju:miz'mætiks]
n pl с гл. в sing нумизматика

numismatist [nju:'mizmətist]
n нумизмат (ик)

numskull ['nʌmskʌl]
n дръвник, глупак

nun [nʌn]
1. монахиня, калугерка
2. зоол. син синигер (Parus caeruleus)
3. зоол. вид патица (Mergus albellus)
4. зоол. забулен гълъб (Columba livia cucullata)
5. зоол. вид американски кълвач от рода Monasa

nuncio ['nʌnʃiou]
n нунций, папски посланик

nuncle ['nʌŋkl]
n ост. чичо

nuncupate ['nʌŋkju:peit]
v юр. правя устно завещание

nunnery ['nʌnəri]
n женски манастир

nuptial ['nʌnpʃəl]
I. a книж. a брачен, сватбен
II. n рl сватба

nurse [nə:s]
I. 1. дойка, кърмачка
2. бавачка
to put (out) to NURSE поверявам на бавачка, прен. предавам (имот) на доверено лице
3. медицинска сестра
санитар, болногледач (и male NURSE)
maternity NURSE акушерка
4. прен. люлка, развъдник, страна, родина
5. дърво, посадено за защита на млади растения
6. пчела работничка
II. 1. кърмя, откърмям, отхранвам, отглеждам (дете)
pass бивам отгледан
NURSEd in luxury израснал в разкош
2. бавя, гледам, грижа се за, бавачка съм на (дете)
3. гледам, грижа се за (болен)
she NURSEd him back to health той оздравя благодарение на нейните грижи
4. лекувам (болест)
to NURSE a cold не излизам, за да се изцеря от хрема
to NURSE one's wounded arm пазя ранената си ръка (за да ми мине по-скоро)
5. отглеждам (растение)
6. усилвам (огън)
7. храня, тая в душата си, питая, лелея
8. подпомагам, спомагам/допринасям за, насърчавам
9. държа (на коленете, скута си), прегръщам, държа, хванал съм (коляното, крака си)
10. галя, милвам
11. седя съвсем близо до (огън)
12. обръщам особено внимание на, поддържам редовни връзки с, коткам (напр. избирателите си, за политик)
13. пестя, икономисвам, стопанисвам
14. билярд групирам топки за карамбол
III. n зоол. вид голяма акула (вж. nurse shark)

nurse-child ['nə:stʃaild]
n дете, дадено на кърмачка, хрaненик

nurseling ['nə:sliŋ]
n кърмаче, сукалче, бозайниче

nurse-maid ['nə:smeid]
n бавачка

nursery ['nə:səri]
1. детска стая
2. детски ясли
3. разсадник (и прен.)
4. прен. огнище
5. развъдник, разплод ник, инкубатор, люпилня
6. рибарник

nursery-garden ['nə:səri,ga:dn]
n разсадник

nursery-governess ['nə:səri,gʌvənis]
n възпитателка на малки деца

nurserymaid ['nə:sərimeid]
вж. nurse-maid

nurseryman ['nə:sərimən]
n пепиниерист

nursery rhyme ['nə:səriraim]
n стихотворение/песничка за деца

nursery-rhymes n стихове за деца

nursery school ['nə:sərisku:l]
n детска градина

nurse shark ['nə:sʃa:k]
1. n зоол. гренландска акула (Somniosus microcephalus)
2. вид южноатлантическа акула (Ginglymostoma cirratum)

nursing-home ['nə:siŋhoum]
n частна клиника/болница

nurture ['nə:tʃa]
I. 1. отглеждане, отхранване, родителски грижи, възпитание, възпитаване
2. ост. хранене, храна
II. v храня, отхранвам, изхранвам, отглеждам, възпитавам

nut [nʌt]
1. орех, лешник, фъстък и пр.
a hard NUT to crack прен. костелив орех, не за всяка уста лъжица, трудна задача, опак човек
2. sl. глава, тиква, кратуна
off one's NUT не с всичкия си, смахнат, дръпнат, побъркан
to go off/do one's NUT изхвръква ми чинията, побърквам се
3. ам. смахнат човек
4. ост. sl. конте, франт
5. тех. гайка, муфа с резба
6. pl зърнести каменни въглища
he can't sang for NUTs хич го няма в пеенето
to be NUTs on/about разбирам много от, вещ/опитен съм по отношение на, обичам много, запален съм по
NUTs and bolts практически подробности
to be NUTs to (someone) sl. много се харесвам/доставям голямо удоволствие на (някого)
to be NUTs aм. sl. побъркан съм

nutation [nju:'teiʃn]
1. кимане
2. наклоняване
3. физ., бот., мед. нутация
4. астр. колебание на земната ос

nut-brown ['nʌtbraun]
1. кестеняв
2. мургав

nut-case ['nʌtkeis]
n sl. луд човек

nut-cracker ['nʌt,krækə]
1. pl лешникотрошачка
2. зоол. орешарка (Nucifraga)

nutcrackers n pl лешникотрошачка

nut-gall ['nʌtgə:l]
n бот. шикалка

nuthatch ['nʌthætʃ]
n зоол. горска зидарка (птица) (Sitta europaea)

nut-house ['nʌthaus]
n sl. болница за душевноболни

nutmeg ['nʌtmeg]
n бот. мускатово/индийско орехче (Myristica fragrans)

nutria ['nju:triə]
1. зоол. нутрия (Myocastor coypus)
2. кожата на нутрия

nutrient ['nju:triənt]
a хранителен, питателен

nutriment ['nju:trimənt]
n книж. храна

nutrition [nju:'triʃən]
1. храна
2. хранене

nutritions [nju:'triʃəs]
a хранителен, питателен

nutritious a хранителен

nutritive ['nju:tritiv]
I. 1. хранителен, питателен, отнасящ се до храна
II. n хранително вещество, храна

nuts [nʌts]
int глупости!

nutshell ['nʌtʃel]
n орехова/лешникова черупка
in a NUTSHELL накъсо, накратко, с няколко думи, вкратце
to put something in a NUTSHELL казвам с две думи/накратко/кратко и ясно

nutting ['nʌtiŋ]
n бране на лешници
to go NUTTING отивам за лешници

nut-tree ['nʌttri:]
n орех (дърво)

nutty ['nʌti]
1. изобилствуващ с орехи
2. с вкус на орех
3. вкусен
4. sl. лапнал, който лудее (on по)
5. sl. смахнат, побъркан, дръпнат, налудничав

nuzzle ['nʌzl]
1. душа
ровя с муцуната си (into в)
търкам си муцуната (against в), пъхам си муцуната (into)
2. гуша се, сгушвам се, притисквам се (at, against)

nyctalopia [,niktə'loupiə]
n мед. кокоша слепота, никталопия

nylon ['nailən]
1. найлон
2. pl разг. найлонови чорапи
3. attr найлонов

nymph [nimf]
n мат. нимфа (и прен.)

nymphlike ['nimflaik]
a като (на) нимфа

nymphomania [,nimfou'meinjə]
n мед. нимфомания

o [ou]
I. 1. буквата O
2. 0 нула (в телефонен номер и пр.)
II. вж. oh
III. вж. of

oaf [ouf]
1. дебелак, простак
2. глупак
3. ост. уродливо дете

oafish ['oufiʃ]
1. дебелашки, просташки
2. малоумен, слабоумен

oak [ouk]
1. бот. дъб (Quercus)
2. дървесината на дъба
3. дъбови листа (като украса)
4. унив. външна врата
to sport one's OAK sl. затварям вратите си за/не приемам посетители
5. the OAK s надбягване за тригодишни кобили
6. attr дъбов

oak-apple ['oukæpl]
n бот. шикалка

oaken ['oukən]
a поет. дъбов

oak-fig ['oukfig]
вж. oak-apple

oak-gall ['oukgɔ:l]
вж. oak-apple

oakum ['oukəm]
n кълчища (от разсукани въжета)
to pick OAKUM разчепквам кълчища

oar [ɔ:]
I. 1. гребло, весло, лопата
OARs! суши греблата! to lie/rest on one's OAR суша греблата, прен. преставам да работя, отпускам се, почивам си за малко
2. гребец
3. зоол. перка, използувана при плуване
to be chained to the OAR прен. черен роб съм
to have an OAR in меся се в чужди работи
to put/stick/shove one's OAR in меся се, намесвам се, бъркам се
II. v поет. греба, карам (лодка и пр.)
to OAR one's way напредвам

oarlock ['ɔ:lɔk]
n клин, ключ (за гребло)

oarsman ['ɔ:zmən]
n (pl-men) гребец

oarsmanship ['ɔ:zmənʃip]
n гребане

oasis [ou'eisis]
n (pl-aes) оазис

oast [oust]
n пещ за сушене на хмел

oasthouse ['ousthaus]
n сушилня за хмел

oat [out]
1. pl бот. овес (Avena sativa)
wild OATs див овес (Avena fatua)
2. поет. овчарска свирка
3. pl с гл. в sing овесена каша
to be off one's OATs разг. нямам апетит
to feel one's OATs разг. оживен съм, придавам си важност
wild OATs младежки увлечения
to sow one's wild OATs налудувам се/поживявам си на младини

oatcake ['outkeik]
n безквасна овесена питка

oaten a овесен

oath [ouθ]
1. клетва, заричане, оброк
OATH of allegiance клетва за вярност, войнишка клетва
OATH of office клетва при встъпване вдлъжност
on/under OATH под клетва
to make/takc/swear an OATH, to take the/an OATH полагам клетва, заклевам се
to put someone on/under OATH юр. заклевам някого
on my OATH честна дума
2. псувня, богохулство

oath-breaker n клетвопрестъпник

oatmeal ['outmi:l]
n овесено брашно, овесена каша

oats n pl овес
sow one's wild OATS налудувам се на младини, поживявам си

obduracy ['ɔbdjurəsi]
1. закоравялост
2. коравосърдечност, безсърдечие
3. упоритост, упорство, неотстъпчивост

obdurate ['ɔbdjurət]
1. закоравял
2. коравосърдечен, безсърдечен
3. упорит, неотстъпчив

obeah ['oubiə]
вж. obi

obedience [ə'bi:djəns]
1. подчинение, покорство, послушание
съобразяване (с to)
in OBEDIENCE to съобразно, в съгласие с, според
passive OBEDIENCE формално подчинение
to reduce someone to OBEDIENCE, to compel OBEDIENCE from someone принуждавам някого да се подчини
2. авторитет, власт
3. църк. паство

obedient [ə'bi:djənt]
a покорен, послушен
your OBEDIENT servant търг. покорно Ваш, с уважение (на края на официално писмо)

obeisance [ou'beisəns]
1. n книж. поклон, реверанс
2. почит, уважение
to do/make/pay OBEISANCE to изразявам почитта/уважението си към, покланям се на

obelisk ['ɔbəlisk]
1. обелиск
2. печ. знак в стар ръкопис за отбелязване на съмнителна дума
3. печ. кръстче (знак за препратка)

obelus ['ɔbiləs]
вж. obelisk

obese [ou'bi:s]
a прекалено пълен

obesity [ou'bi:siti]
n прекалена пълнота

obey [ə'bei]
v подчинявам се, покорявам се (на), слушам

obfuscate ['ɔbfʌskeit]
1. v книж. помрачавам, размътвам (и ум)
2. обърквам, смущавам, пораждам недоумение

obi ['oubi]
I. 1. магия
OBI man магъосник
2. фетиш
II. n яп. широк копринен пояс

obit ['ɔbit]
1. n ост. (дата на нечия) смърт
2. погребение
3. заупокойна молитва, панихида
4. некролог

obituary [ə'bitjuəri]
1. некролог, жалейка
2. кратка биография на покойник (в печата)
3. църк. синодик, поменна книжка с имената на покойници
4. attr погребален, свързан с некролог
OBITUARY notice некролог, жалейка

object ['ɔbdʒikt]
I. 1. предмет (и прен.), вещ
обект (of, for)
OBJECTs of common use предмети от първа необходимост
OBJECT of study предмет на изучаване
he is a proper OBJECT of/for admiration той e достоен за възхишение
2. цел, намерение, значение
nо OBJECT без значение
money is nо OBJECT парите нямат значение (в случая), to succeed/fail in one's OBJECT постигам/не постигам целта си
to have for/as an OBJECT имам за цел
3. грам. допълнение
OBJECT clause подчинено допълнително изречение
4. разг. човек/нещо с жалък/смешен вид, скица
what an OBJECT you have made of yourself! погледни се само на какво приличаш!
II. v възразявам, противопоставям се, протестирам (to, against, that)
не одобрявам, имам нещо против, не мога да приема (to с ger)
I OBJECT (against him) that... възраженията ми (срещу него) са, че...
if you don't OBJECT ако нямате нишо против
I OBJECT to being treated like this не мога да приема да се отнасят с мен така

object-finder ['ɔbdʒikt,faində]
n визъор (на микроскоп)

object-glass ['ɔbdʒiktgla:s]
n опт. обектив

objectify [ɔb'dʒektifai]
v обективирам, конкретизирам, въплъщавам

objection [əb'dʒekʃn]
1. възражение, противопоставяне, протест
to take/make an OBJECTION to възразявам против
to raise no OBJECTIONs не повдигам възражения, не възразявам
I see no OBJECTION to his going не виждам защо да не отиде
2. неодобрение, нехаресване
he has a strong OBJECTION to getting up early той никак не обича да става рано
3. недостатък, лоша страна (to)

objectionable [əb'dʒekʃnəbl]
1. предизвикващ възражения, нежелателен
2. осъдителен
3. неприятен, противен

objective [əb'dʒektiv]
I. 1. обективен, предметен, конкретен, осезаем, действителен
2. обективен, безпристрастен
3. грам. отнасящ се до допълнението
OBJECTIVE case винителен/косвен падеж
4. воен. прицелен
OBJECTIVE point обект
II. 1. цел, обект (и воен.)
2. грам. косвен/винителен падеж
3. опт. обектив

objectivism [ɔb'dʒektivizm]
n фил. обективизъм

objectivity [,ɔbdʒek'tiviti]
n обективност

objectivize [ɔb'dʒektivaiz]
вж. objectify

object-lens ['ɔbdʒekt,lenz]
n опт. oбектив

objectless ['ɔbdʒktlis]
a безпредметен, безцелен

object-lesson ['ɔbdʒekt,lesn]
1. нагледен урок
2. прен. нагледен пример/урок/доказателство

objet d'art [,ɔdʒei'da:]
n фр. (pl-ets d'art) малко художествено произведение

objurgate ['ɔbdʒə:geit]
v книж. коря, упреквам, мъмря, карам се на

objurgation [,ɔbdʒə:'geiʃn]
n укор, упрек, мъмрене

oblate ['ɔbleit]
I. a сплеснат (на полюсите)
II. n човек, посветил се на монашески живот и пр

oblation [ou'bleiʃn]
1. жертвоприношение
2. църк. причастие, жертва
3. пожертвувание, дар, дарение

obligate ['ɔbligeit]
v обик. pass задължавам, вменявам в дълг на

obligation [,ɔbli'geiʃn]
1. задължение, ангажимент
of OBLIGATION задъпжителен
law of OBLIGATION юр. облигационно право
2. принудителнa сила (на закон и пр.)
3. морален дълг/задълженост
under an OBLIGATION задължен (to към)
длъжен (to да)
tо lay/put/place someone under an OBLIGATION задължавам/обвързвам някого
to fulfil/repay an OBLIGATION отплащам се

obligatory [ə'bligətəri]
a задължителен (on), който задължава

oblige [ə'blaidʒ]
1. задължавам
особ. в pass принуждавам, заставям
изисквам от (to с inf)
to be OBLIGEd to трябва/налага ми се/длъжен съм да
2. услужвам, правя услуга на (with, by с ger)
please OBLIGE me by closing the door бъдете така любезен да затворите вратата, моля затворете вратата
you would OBLIGE me by working harder бъди любезен да работиш повечко
3. pass задължен/признателен съм
благодаря (to, for)
I am much OBLIGEd (to you) много ви благодаря
4. разг. съгласявам се да участвувам (в забава и пр.)
she OBLIGEd by playing the piano/with a song тя се съгласи да посвири на пиано/да изпее една песен

obliged a задължен, благодарен

obligee [,ɔbli'dʒi:]
1. юр. носител на облигационно право, кредитор
2. задължен (за услуга)

obliging [ə'blaidʒiŋ]
a услужлив, любезен, внимателен

obligor [,ɔbli'gɔ:]
n юр. длъжник

oblique [ə'bli:k]
I. 1. кос, скосен, наклонен, полегат
2. геом. остър или тъп (за ъгъл)
3. косвен, обиколен, уклончив, прикрит, неискрен, непочтен
OBLIQUE methods/ways прикрити/непочтени похвати
OBLIQUE reference загатване, подмятане
4. грам. косвен (за падеж), непряк (за реч)
OBLIQUE narration/speech непряка реч
5. бот. с нееднакви страни, несиметричен (за листо)
6. воен. косоприцелен, страничен (за огън)
II. 1. отклонявам се (от права линия)
2. наклонявам се
3. воен. напредвам косо

obliquely [ə'bli:kli]
1. косо, наклонено
2. по заобиколен начин

obliquity [ə'blikwiti]
1. полегатост, наклоненост
2. прен. отклонение от правия път, поквара, неискреност, непочтеност

obliterate [ə'blitəreit]
1. изтривам, изличавам, заличавам, зачертавам
2. премахвам, унищожавам (пощенска марка и пр.), заличавам
to OBLITERATE the past слагам кръст на миналото, обръщам нова страница

obliteration [ə,blitə'reiʃn]
1. изтриване, изличаване, заличаване, зачертаване
2. премахване, унищожаване, унищожение, заличаване
3. мед. облитерация, зарастване

oblivion [ə'bliviən]
1. забрава, забвение
to fall/sink into OBLIVION потъвам в/бйвам предаден на забвение, бивам забравен
2. забравяне, пренебрегване, незачитане
3. помилване, амнистия (и Act of О.)

oblivious [ə'bliviəs]
1. забравил (of), разсеян
2. поет. причиняващ забрава
3. разг. несъзнаващ

oblong ['ɔblɔŋ]
I. 1. продълговат, длъгнест, изтеглен, удължен
2. геом. правоъгълен
II. 1. продълговата фигура/предмет
2. геом. правоъгълник

obloquy ['ɔbləkwi]
1. злословие, ругатни, хули, клевети, клеветене
2. позор, безчестие

obnoxious [əb'nɔkʃəs]
a противен, извънредно неприятен, омразен (to)

obnoxiously a неприятно

oboe ['oubou]
n муз. обой

obscene [əb'si:n]
1. скверен, сквернословен, крайно неприличен, нецензурен, порнографски
2. мръсен, покварен, противен
3. гнусен, гаден

obscenely a неприлично

obscenity [əb'seniti]
1. сквернословие, неприличие
2. мръсотия
3. гнусотия, гадост

obscurant [ɔb'skjuərənt]
I. n обскурант, мракобесник, реакционер
II. a мракобеснически, реакционен

obscurantism [,ɔbskjuə'ræntizm]
n обскурантизъм, мракобесие, реакционерство

obscure [əb'skjuə]
I. 1. тъмен, мрачен
2. прен. неясен, объркан, разбираем
3. неясен, неизвестен, озадачаващ
4. смътен, неопределен (за мотив, чувство)
5. затънтен, уединен, незначителен
6. скромен (за потекло и пр.), малко известен
7. фон. тъмен (за гласна)
II. 1. затъмнявам
2. прен. засенчвам, помрачавам
3. скривам, закривам (гледка и пр.)

obscurity [əb'skjuəriti]
1. тъмнина, мрак
2. неясност, неразбираемост, мъглявост
3. скромен живот, неизвестност
to live in OBSCURITY живея скромно и уединено

obsecration [,ɔbsi'kreiʃn]
n рел. молба

obsequies ['ɔbsikwiz]
n pl книж. погребални обреди, погребение

obsequious [əb'si:kwiəs]
a раболепен, угоднически, сервилен

obsequiously a раболепие, сервилност

observable [əb'zə:vəbl]
a видим, забележим

observance [əb'zəvəns]
1. спазване, съблюдаване (на закон, обичай и пр.), празнуване
2. обред, ритуал, обичай (особ. религиозен), чествуване
3. ост. уважение, почитание

observant [əb'zə:vənt]
1. наблюдателен, бдителен
2. книж. изпълняващ, съблюдаващ (закони, обичай и пр.) (of)

observation [,ɔbzə'veiʃn]
1. наблюдение
hidden from OBSERVATION скрит от погледите
2. наблюдателност
3. обик. pl (резултати от) наблюдение, опити от наблюдаване/измерване
4. забележка, изказваче
5. съблюдаване, спазване
6. attr наблюдателен, за наблюдения

observation-car [,ɔbzə'veiʃnka:]
n ам. жп. (луксозен) вагон с много прозорци за наблюдаване на пейзажа

observation-ward [,ɔbzə'veiʃnwɔ:d]
n мед. отделение за болни под наблюдение

observatory [əb'zə:vətri]
1. обсерватория
2. наблюдателен пункт

observe [əb'zə:v]
1. следя, наблюдавам
man who OBSERVEs keenly много наблюдателен човек
2. забелязвам, усещам, долавям
3. спазвам, съблюдавам (правила, обичаи и пр.), празнувам, чествувам (годишнина и пр.)
failure to OBSERVE the law нарушение на закона
4. казвам, забелязвам, отбелязвам

observer [əb'zə:və]
1. наблюдател
2. човек, който съблюдава (правила, обичаи и пр.)

observing [əb'zə:viŋ]
a наблюдателен

obsess [əb'ses]
v завладявам, преследвам, овладявам, натрапвам се на (за идея и пр.)
обземам, обхващам (за мисли, чувства) (обик. pass) (by, with)

obsession [əb'seʃn]
n натрапчива идея, идея-фикс, мания

obsessional [ɔb'seʃnəl]
a като идея-фикс, маниакален

obsidian [ɔb'sidiən]
n минер. обсидиан

obsolescent [,ɔbsou'lesnt]
a постепенно изчезващ, отпадащ от употреба

obsolesence [,ɔbsou'lesns]
1. остаряване, отпадане/излизане от употреба
2. биол. атрофия

obsolete ['ɔbsəli:t]
1. остарял, излязъл от употреба
2. старомоден, отживял
3. биол. закърнял

obstacle ['ɔbstəkl]
n пречка, спънка
препятствие (to)
OBSTACLE race надбягване с препятствия

obstacle race ['ɔbstəklreis]
n бягане с препятствия

obstetric [ɔbs'tetrik]
a акушерски

obstetrical [ɔbs'tetrikl]
a акушерски

obstetrician [,ɔbste'triʃn]
n акушер

obstetrics [ɔb'stetriks]
n pl с гл. в sing акушерство

obstinacy ['ɔbstinəsi]
1. упорство, упоритост, твърдоглавие, настойчивост, инат
to show OBSTINACY упорствувам, инатя се
2. мед. упоритост (на болест)

obstinate ['ɔbstənət]
1. упорит, твърдоглав, инат
2. твърд, упорит, решителен (за борба, съпротива)
3. мед. упорит (за болест)

obstinately a упорито, твърдо

obstreperous [əb'strepərəs]
a шумен, буен, необуздан

obstruct [əb'strʌkt]
1. запречвам, препречвам, проча на движението на, преграждам (път), задръствам, запушвам (и мед.)
2. закривам, затулям (светлина, гледка), заглушавам (звук)
3. парл. правя обструкция
4. преча на, препятствувам

obstruction [əb'strʌkʃn]
1. запречване, препречваие, преграждане
2. препятствие, преграда, задръстване, задръстено място, запушване (и мед.)
3. парл. обструкция

obstructive [əb'strʌktiv]
1. обструкционен, който спъва/препречва/задръства и пр
2. мед. обструктивен

obtain [əb'tein]
1. получавам, добивам, спечелвам (награда), сдобивам се/снабдявам се с
the pleasure OBTAINed from удоволствие, което човек изпитва от
2. преобладавам, съществувам (за обичаи, правило и пр.)
the system now OBTAINing съществуващият сега строй

obtainable [əb'teinəbl]
a който може да се добие/получи/намери

obtrude [əb'tru:d]
v натрапвам (се)
бъркам се, меся се (on, upon)
to OBTRUDE oneself on someone натрапвам се някому

obtrusion [əb'tru:ʒn]
n натрапване, налагане (on, upon)

obtrusive [əb'tru:siv]
a натрапчив, нахален, досаден

obturate ['ɔbtjuəreit]
1. книж. запушвам, заприщвам, затварям
2. уплътнявам

obturator ['ɔbtjuəreitə]
1. запушалка
2. воен., мед., фот. обтуратор

obtuse [əb'tju:s]
a тъп (ъгъл), глупав, невъзприемчив (човек)

obverse ['ɔbvə:s]
I. 1. лицев, обърнат с лице към наблюдателя
2. бот. по-широк на върха, отколкото при основата (за листо)
3. прен. обратен, противоположен
II. 1. лицева/горна/главна страна (на предмет)
2. герб, образ (на монета)
3. обратна страна (на въпрос), противоположност

obversely [ɔb'və:sli]
adv обратно

obversion [ɔb'və:ʃn]
n лог. обратно твърдение/съждение

obviate ['ɔbvieit]
v премахвам, отстранявам, избягвам (пречка, опасност и пр.)

obvious ['ɔbviəs]
1. явен, очевиден, очебиен, ясен
it was the OBVIOUS thing to do очевидно друго не можеше да се направи
2. крещящ, биещ на очи (за облекло и пр.)
3. ост. открит, незащитен

obviously a очевидно

ocarina [,ɔkə'ri:nə]
n муз. окарина

occasion [ə'keiʒn]
I. 1. (удобен/подходящ) случай, обстоятелство, момент, време
as OCCASION arises според случая, при нужда
on OCCASION при случай, понякога
on the OCCASION of... по случай...
on one OCCASION веднъж
on another OCCASION друг път, при друг случай
on rare OCCASIONs рядко
on several OCCASIONs няколко пъти, неколкократно
this is not an OCCASION for laughter сега не e време за/не ни e до смях
2. повод, основание, причина
3. събитие
on state OCCASIONs в тържествени случаи
we'll make this an OCCASION ще отпразнуваме случая, както подобава
4. ост. рl дела, занимание, работа
to go about о.'s lawful OCCASIONs гледам си работата
II. 1. давам повод/ставам причина за
2. карам (някого да направи нещо)

occasional [ə'keiʒənl]
1. случаен, нередовен, който става от време на време, рядък
to have OCCASIONAL bouts of pain имам пристъпи на болки
OCCASIONAL showers откъслечни превалявания
2. за случая, извънреден
OCCASIONAL chair отделен стол (не от гарнитура)
OCCASIONAL table лека масичка
OCCASIONAL hand свръхщатен работник
OCCASIONAL pоеm стихотворение, написано по даден повод

occasionally [ə'keiʒənəli]
adv понякога, от време на време, при случай, случайно

Occident ['ɔksidənt]
1. поет. Западът
2. окцидент, западното полукълбо
3. ост. Европа

occidental [,ɔksi'dentl]
a западен

occidentalism [,ɔksi'dentəlizm]
1. култура/мироглед/нрави на Запада
2. преклонение пред Запада

occidentalize [,ɔksi'dentəlaiz]
v внасям/разпространявам ападната култура в

occidentally [,ɔksi'dentəli]
adv по западен начин/западно му

occipital [ɔk'sipitl]
a анат. тилен

occiput ['ɔksipʌt]
n (pl-s, -ciputa) анат. тил

occlude [ɔ'klu:d]
1. прегреждам, спирам (лъчи), запушвам, задръствам
2. хим. включвам, задържам (газове-за метал)
3. захапвам (за зъби)

occlusion [ɔ'klu:ʒn]
1. n книж. преграждане, запушване, задръстване
2. хим. оклузия, задържане (на газове)
3. мед. затваряне, запушване, оклузия
4. метеор. оклузия
5. фон. оклузия, преграда
6. захапка

occlusive [ɔ'klu:siv]
1. фон. оклузивен, преграден
2. мед. запушващ, затварящ, оклузивен

occult [ɔ'kʌlt]
I. 1. таен, поверителен, секретен
2. скрит (и мед.), прикрит
3. свръхестествен, мистериозен, таинствен, окултен
II. 1. астр. затъмнявам
2. мигам (за светлина на фар и пр.)

occultation [,ɔkəl'teiʃn]
n астр. затъмняване. затъмнение

occultism ['ɔkəltizəm]
n окултизъм

occupancy ['ɔkjupənsi]
1. владение (на къща, земи), обитаване (на къща), заемане (на пост)
2. срок/период на владение/обитаване (на къща)
3. юр. завладяване на безстопанствен имот

occupant ['ɔkjupənt]
1. обитател
who is the OCCUPANT of this house? кой живее в/обитава тази къща
2. владелец, наемател, титуляр (на пост, служба)
3. юр. лице, което завладява безстопанствен имот
4. пътник (в кола)
5. окупатор

occupation [,ɔkju'peiʃn]
1. заемане, временно ползуване/обитаване, юр. влизане във владение
during his OCCUPATION of the house докато той живееше в/държеше къщата
house fit for OCCUPATION обитаема къща
2. период/срок за наемане/обитаване (на къща)
3. работа
men out of OCCUPATION безработни хора
4. занимание, занимавка
to give someone OCCUPATION давам на някого да прави нещо
5. професия, занятие
what is his OCCUPATION? what is he by OCCUPATION? какъв e по занятие? каква e професията му
6. воен. окупация
7. attr професионален (за заболяване), окупационен
OCCUPATION road частен път
OCCUPATION franchise юр. право на гласу ване на наемател

occupational [,ɔkju'peiʃənl]
a професионален (за заболяване), трудов
OCCUPATIONAL centre център за занимания за безработни
OCCUPATIONAL therapy трудова терапия
OCCUPATIONAL hazards професионални рискове

occupier ['ɔkjupaiə]
1. (временен) обитател (на къща)
2. наемател
3. окупатор

occupy ['ɔkjupai]
1. воен. окупирам, завземам
2. юр. във владение съм на
3. заемам, окупирам (сграда)
4. обитавам, живея в
5. заемам, изпълвам (място, време, мисли)
pass зает съм с (with), занимавам се с
to OCCUPY one's time with something /doing something занимавам се с/прекарвам времето си в нещо
to be occupied in translating/with a translation of зает съм с превода/превеждането на, превеждам
6. заемам (служба, пост)

occur [ə'kə:]
1. срещам се, намирам се (за минерала, растения и пр.)
2. ставам, случвам се, настъпвам (за събитие и пр.)
an outbreak of disease OCCURred in the town в града избухна епидемия
don't let this OCCUR again! това да не се повтаря
3. идва ми наум
an idea OCCURred to me хрумна ми/дойде ми наум една идея
it OCCURred to me that хрумна ми/сетих се, че

occurrence [ə'kʌrəns]
1. явление
to be of frequent OCCURRENCE често се случва
frequency of OCCURRENCE честотност
2. случка, събитие
everyday OCCURRENCE най-обикновена случка, нещо съвсем обичайно
strange OCCURRENCEs странни произшествия

ocean ['ouʃn]
1. океан, поет. море
2. прен. разг. огромно пространство/количество/маса
there's OCEANs of room има място колкото щеш
he has OCEANs of money той има много пари/милиони
3. attr океански

ocean-going ['ouʃn,gouiŋ]
a океански (за параход), презокеански

oceanic [,ouʃi'ænik]
1. океански (и за климат)
2. дълбокоморски (за фауна)
3. намиращ се в открито море
4. прен. огромен, просторен

oceanid [ou'si:ənid]
n мит. океанида, морска нимфа

ocean lane ['ouʃnlein]
n мор. океански път

oceanography [,ouʃjə'nɔgrəfi]
n океанография

ocellate ['ɔseleit]
1. a зоол. оселиран
2. притежаващ очно петно

ocellated ['ɔseleitid]
1. a зоол. оселиран
2. притежаващ очно петно

ocellus [ou'seləs]
1. n (pl-i) зоол. осела
2. петно, наподобяващо око

ocelot ['ousilɔt]
n зоол. оцелот (Felis pardalis)

ochre ['oukə]
1. охра
2. цвят охра

ochreous ['oukriəs]
1. който e с/като охра
2. кафяво-жълт

ochrous ['oukrəs]
1. който e с/като охра
2. кафяво-жълт

o'clock ['əklɔl]
вж. clock

octachord ['ɔktəkɔ:d]
1. n муз. октахорд (инструмент)
2. диатонична октава

octad ['ɔktæd]
1. хим. осемвалентен атом
2. мат. група/поредица от 8 числа

octagon ['ɔktəgən]
n мат. октагон, осмоъгълник

octagonal [ɔk'tægənl]
a осмоъгълен, с осем страни

octahedral [,ɔktə'hedrəl]
a осмостенен

octahedron [,ɔktə'hedrən]
n мат. октаедър, осмостенник

octane ['ɔktein]
1. n хим. октан
2. attr октанов

octant ['ɔktənt]
1. мат., астр. октант
2. октант, ъгломер

octaroon вж. octoroon

octave ['ɔkteiv]
1. муз., проз. октава
2. фехт. (последното) положение
3. серия от осем предмета
4. винена бъчва от 60 л
5. муз. пиколо (и OCTAVE-flute)
6. рел. осмият/неделният ден след празник

octavo [ɔk'teivou]
n печ. октава, осмина (формат)

octennial [ɔk'tenjəl]
1. осемгодишен, траещ осем години
2. повтарящ се на всеки осем години

octet [ɔk'tet]
1. муз. октет
2. проз. октава (особ. на сонет)

octette [ɔk'tet]
1. муз. октет
2. проз. октава (особ. на сонет)

octillion [ɔk'tiljən]
n октилион (1024 по американската и френската система, 1048 по английската и немската система)

October [ɔk'toubə]
1. октомври
2. ост. Октомврийска бира

octobrist [ɔk'toubrist]
nрус. ист. октябрист

octodecimo [,ɔktou'desimou]
n печ. формат 1/

octogenarian [,ɔktoudʒi'nɛəriən]
I. a осемдесетгодишен, в осемдесетата си година
II. n осемдесетгодишен човек

octopod ['ɔktəpɔd]
n зоол. животно от рода Octopoda

octopus ['ɔktəpəs]
1. зоол. октопод (Octopus)
2. прен. голяма влиятелна организация

octoroon [,ɔktə'ru:n]
n човек с 1/8 негърска кръв

octuple ['ɔktju:pl]
I. a осмократен
II. v умножавам по осем

ocular ['ɔkjulə]
I. a очен, зрителен
OCULAR estimate окомерна оценка
II. n опт. окуляр

oculate ['ɔkjuleit]
вж. ocellate (d)

oculist ['ɔkjulist]
n очен лекар, окулист

od [ɔd]
ост. God

odalisque ['oudəlisk]
n одалиска

odd [ɔd]
I. 1. нечетен, тек
ODD months месеци с 31 дни
2. сам, отделен (без еш)
непълен (за комплект), ODD glove едка/сама ръкавица
a few ODD volumes няколко отделни тома (от многотомно издание)
3. добавъчен, който е в повече/остава (свръх известна сума и пр.)
three pounds ODD три лири и нещо отгоре
twenty ODD years двайсетина години
4. случаен, нередовен, какъв да е
ODD job случайна/временна работа
to do ODD jobs работя каквото ми падне
ODD man/lad/hand временен/общ работник
any ODD piece of cloth какво да е парче плат
at ODD moments/times през свободното си време, от време на време
5. странен, особен, чудат
it's ODD your knowing about it чудно e, че знаете това
ODD player резервен играч
the ODD game/trick решаващата игра/взятка
ODD man решаващ глас (при гласуване)
ODD-man-out елимининиран играч (чрез хвърляне на жребии)
прен. пето колeло
II. 1. карти решаваща взятка (при вист)
2. голф хандикап, удар, който дава преднина
3. вж. odds

odd-ball ['ɔdbɔ:l]
I. n разг. чудак, чешит, ексцентрик
II. a ексцентричен, чудноват

odd-come-short ['odkʌm'ʃɔ:t]
1. n разг. остатък
2. pl остатъци, боклук, дреболии, вехтории

odd-come-shortly ['ɔdkʌm,ʃɔ:tli]
I. n близко воеме
II. adv един от тия дни, (на) скоро

oddity ['ɔditi]
1. странност, чудноватост, чудатост
the ODDITY of his dress and manners чудатите му дрехи и особеното му държане
2. чудак, особняк, оригинал
he's something of an ODDITY в някои отношения си е особняк

odd-looking ['ɔd,lukiŋ]
a странен/особен на вид, особен

oddly ['ɔdli]
adv странно, особено
ODDLY enough странното/интересното е, че

oddment ['ɔdmənt]
1. остатък, останало парче
2. pl остатъци, дреболии

oddments n остатъци, дреболии

odds [ɔdz]
1. неравенство, разлика
to make ODDS even изравнявам неравенство
what's the ODDS? каква разлика има? it makes/it's no ODDS няма значение, все едно, няма разлика
2. шанс (за успех), превъзходство
with heavy ODDS against them срещу значително превъзхождащи сили, при изключително неблагоприятни условия
the ODDS are that има голяма вероятност да/че
long ODDS неблагоприятни изгледи, малка вероятност
short ODDS голяма вероятност
by all ODDS във всяко отношение, без съмнение
3. сп. преимущество, хандикап
to give someone ODDS давам преднина на противника
4. кавга, несъгласие
to be at ODDS with someone скаран съм с някого
5. (курс на) залагане
the ODDS are ten to one курсът е десет на едно
to lay/give ODDS of three to one залагам три срещу едно
to take ODDS залагам по-малката сума
ODDS and ends остатъци (от храна), (ненужни) дреболии, боклуци, вехтории

odds-on ['ɔdzɔn]
1. повече от равен (за шанс)
2. почти сигурен, свързан с малък риск (за залагане, обзалагане), който има вероятност да спечели/успее

ode [oud]
n лит. ода

odeum [ou'di:əm]
1. n (pl-s, odea) l. старогр. одеон
2. концертна зала

odious ['oudjəs]
a омразен, ненавистен, противен отвратителен

odiously a отвратително

odium ['oudjəm]
n омраза, ненавист, отвращение, зложелателство, антипатия, позор
to bring ODIUM on, to expose to ODIUM правя омразен

odometer [o'dɔmitə]
n одометър, одомер

odont [ɔ'dɔnt]
pref зъбен, на зъбите

odonto [ɔ'dɔntə]
pref зъбен, на зъбите

odontology [,ɔdɔn'tɔlədʒi]
n одонтология, зъболекарство

odor ам. odour

odorant ['oudərənt]
a книж. ароматен, благовонен, благоуханен

odoriferous [,oudə'rifərəs]
a книж. ароматен, благовонен, благоуханен

odorous ['oudərəs]
1. благоуханен, ароматен
2. разг. миризлив, зловонен

odour ['oudə]
1. миризма, аромат, благоухание
2. прен. лъх, следа
nо ODOUR of intolerance attaches to it няма следа от нетолерантност (в думите, изказването и пр.)
to be in good ODOUR with someone ползувам се от благоразположението на някого
to be in bad/ill ODOUR with someone не се ползувам от благоразположението на някого
ODOUR of sanctity слава на светец, святост

odourless ['oudəlis]
a без миризма

odyssey ['ɔdisi]
1. лит. Одисея
2. прен. о. одисея

oecology [,i:'kɔlədʒi]
вж. ecology

oecumenic [,i:kju:'menik]
1. църк. вселенски
2. всемирен

oecumenical [,i:kju:'menikl]
1. църк. вселенски
2. всемирен

oedema [i:'di:mə]
вж. edema

o'er ['ɔə]
nоет. over

oesophagus [i:'sɔfəgəs]
n (pl-gi, -guses) анат. хранопровод

oestrum ['i:strem]
1. разгонване (у животни)
2. силно/всеобладаващо желание, стимул

oestrus ['i:strəs]
1. разгонване (у животни)
2. силно/всеобладаващо желание, стимул

of [əv]
1. притежание, авторство, принадлежноет на
the capital OF Bulgaria столицата на България, the Tower OF London Лондонската кула
the works OF Shakespeare творбите на Шекспир
2. noсока, отдалечаване, разстояние от, на
north OF на север от
within a mile OF на една миля от
3. освобождаване, лишаване от
to free/rid OF освобождавам/отървавам от
to deprive OF лишавам от
he was robbed OF his money ограбиха му парите
4. произход, източник, причина, деятел от, на, по
to come/descend/spring OF произхождам от
OF humble birth от скромно потекло
to borrow/buy/receive OF заемам/купувам/получавам от
to die OF умирам от
to smell/taste OF мириша/имам вкус на
it was kind/foolish OF you мило/глупаво беше от ваша страна
5. материал, от който е направено нещо прилагателно на -ен, -ов и пр.
made OF wood от дърво, дървен
6. промяна в състоянието от
to make a fool OF someone изкарвам някого глупак, подигравам се с някого
to make a blouse OF a dress правя блуза от рокля
7. част от цяло, класификация, количество от нещо от, и без превод
the best OF friends най-добрият/най-добрите приятел/приятели
a friend OF mine/OF my brother's един мой приятел/приятел на брат ми
five OF us петима от нас
all OF them всички
most OF all най-много (от всичко/всички)
there were two/five, etc. OF us бяхме двама/петима и пр.
that silly smile OF/hers тaзи нейнa глупава усмивка
OF all the impudence/cheek какво нахяттство
he, OF all men не друг, a той
here, OF all places не другаде, a тук
this, OF all times именно сега
lying is the one thing OF all others that I hate от всичко най-мразя лъжата
remedy OF remedies най-доброто лекарство (от всички лекарства)
glass OF milk чаша мляко
sack/kilo OF potatoes чувал/кило картофи
8. качество, възраст, наименование на, с, и без превод
man OF genius/tact гениален/тактичен човек
man OF forty четиридесетгодишен човек
a fool OF a man глупак
palace OF a house къща дворец, къща (като) дворец
way OF life начин на живот
hard OF heart коравосърдечен
goods OF our own manufacture произведени от нас стоки, стоки наше производство
potatoes OF our own growing картофи, който сами сме отгледали
the vice OF drunkenness порокът пиянство
the city OF London град Лондон
the State OF New York щатът Ню Йорк
9. въвежда предложно допълнение на, от, за, към, с
the levying OF taxes събиране на данъци
love OF life жажда за живот
fear OF death страх от смъртта
hatred OF one's enemies омраза към неприятелите си
great eater OF fish голям консуматор на риба
capable OF способен на
lavish OF щедър с/на
10. време от, през
OF late напоследък
OF recent years през последните години
OF a Saturday/Sunday, etc. един съботен/неделен и пр. ден, някоя събота/неделя и пр., в съботен/неделен ден и пр.
OF an evening разг. вечер, вечерно време

off ['ɔf]
I. 1. отдалечаване, отдалеченост, разстояние и по време от-, из-, на-
to be/set OFF тръгвам, поемам, заминавам, отивам си
to fly OFF излитам, отлитам
(get) OFF with you! махай се! да те няма! house a mile OFF къща на една миля разстояние
far OFF далече
the elections arc two weeks OFF до изберите остават две седмици
noises OFF театр. шумове зад сцената
2. махане, сваляне, пълно откъсване от-, и без превод
with one's coat OFF без палто
hats OFF! шапки долу! with his hat OFF гологлав
to cut/bite/tear OFF отрязвам/отхапвам/откъсвам
OFF with his head! обезглавете го
3. прекъсване на действието от-
и без npeвoд
the engagement is OFF/is broken OFF годежът e развален
the water is OFF водата e спряла, спрели ca водата
the dish is OFF ястието свърши (в pecmopaнm)
the deal is OFF развалихме/развалиха сделката
the concert is OFF концертът се отменя
the play is OFF пиесата не се играе вече
4. извършване на действие докрaй из-, до-, от-
to drink something OFF изпивам нещо докрай/до дъно
to pay OFF изплащам докрай
the pain will wear OFF болката ще премине
5. намаляване на брой, количество от-
и без превод, the number of customers dropped OFF купувачите намаляха
I must knock OFF a stone or two трябва да смъкна десетина килограма
a dollar OFF (с) един долар по-малко (от определената цена)
6. не на работа, без превод
to take a day OFF взимам един ден отпуск
to take time OFF отсъствувам от работа, намирам време, откъсвам се от работата си (за да направя нещо)
to be OFF развален/вмирисан съм (за храна)
разг. започвам да говоря надълго и широко (on a subject по даден въпрос)
she's OFF again! пак захвана! OFF and on, on and OFF от време на време
it rained on and OFF преваляваше
right/straight OFF веднага
II. 1. сваляне, падане, махване от
to fall OFF a tree/ladder падам от дърво/стълба
to take something OFF the price отбивам известна сума от цената
2. отдалечаване, отдалеченост, на разстояние, настрана от от, край
OFF shore малко навътфе в морето
OFF the road край пътя
street OFF the main road улица, която се отклонява от главния път, странична улица
dress OFF the shoulders рокля, която не покрива раменете
3. източник от
to win money OFF someone спечелвам пари от някого
to eat OFF silver plate ям от сребърни съдове
to live OFF investments живея/издържам се от влогове
4. незаетост
OFF duty/work не на работа, свободен (от служебни задължения)
to have time OFF work имам свободно време
5. не на нужната висота, не съвсем
OFF form/one's game сп. не във форма (и прен)
OFF white леко кремаво
OFF black почти черно
6. липса на охота, апетит за, към
to be OFF one's food не ми се яде, нямам апетит
7. въздържане от
to be OFF smoking отказал съм се от пушене
8. прекъсване
to be OFF one's diet прекъснал съм си диетата
to be OFF football не играя вече футбол
to be OFF the job не се занимавам вече с дадена работа
III. 1. отдалечен, оттатъшен
on the OFF side of the building на оттатъшната страна на сградата
2. десен, външен (от чифт, два коня и пр.), ам. десен (за страна на шосе)
3. страничен, второстепенен (за път, въпрос)
4. малко вероятен
OFF chance твърде малка вероятност
5. свободен, незает
OFF day свободен ден
OFF hours свободни часове, свободно време
6. под обикновеното ниво, не на нужната висота, по-малък (на брой, по количество), мъртъв, слаб (за сезон, търговия), не във форма
7. мор. който е на известно разстояние (от брега)
IV. 1. крикет offside
2. ам. несполука, нeуспех
I've had my OFFs and ons видял cъм добри и лоши дни
3. начало на конни състезанпя
V. v разг
1. отказвам се от (споразумение, начинание), прекъсвам (преговори) с
2. мор. поемам в открито море
3. разг. свалям дреха
to OFF with one's coat свалям си палтото
4. to OFF it отивам си, тръгвам си
VI. int марш!

offal ['ɔfl]
1. отпадъци, остатъци, смет
2. карантия, дреболии
3. евтина долнокачествена риба
4. мърща
5. често рl трици
6. attr долнокачествен (за мляко, жито, дървен материал)

off-beat ['ɔfbi:t]
1. муз. неакцентуван (за мах, при тактуване), силно акцентуван втори и четвърти мах (в джаза)
2. разг. неспазващ условностите, ексцентричен, необикновен, нестандартен
3. ам. sl. погрешен, съмнителен

offcast ['ɔfka:st]
I. a отхвърлен, отречен
II. n отхвърлен предмет, отречен/дезавуиран човек

off-chance ['ɔftʃa:ns]
n малка вероятност

off-colour ['ɔfkʌlə]
1. нестандартен по цвят (за диамант), долнокачествен
2. от смессна раса, не чисто бял
3. ам. без настроение
4. неразположен (здравословно)
5. sl неприличен, нецензурен

off-day ['ɔfdei]
n разг. лош ден
this is one of my OFF-DAYs днес не ми върви

offence [ə'fens]
1. нарушение, постъпка (against)
2. юр. престъпление
indictable OFFENCE наказуемо деяние
legal OFFENCE закононарушение
capital OFFENCE престъпление, наказуемо със смърт
3. обида, оскърбление
to cause/give OFFENCE to someone обиждам/засягам някого
to take OFFENCE at обиждам се от
without (giving) OFFENCE без да имам намерение да Ви обидя
nо OFFENCE! нямах намерение да Ви обидя! quick to take OFFENCE обидчив
4. воен. настъпление, нападение, атака
5. библ. Камен преткновения (и stone/rock of OFFENCE)

offend [ə'fend]
1. престъпвам. нарушавам (закон, добрите нрави и пр.) (against)
2. дразня (слуха), бода (в очите), противен съм, не се нравя на, накърнявам, в разрез съм с (чувство)
3. обиждам, засяraм
to be OFFENDed at/by something, by/with someone обиждам се от нещо/на някого
4. ост. библ. провинявам се, изпадам в заблуда/грях

offender [ə'fendə]
1. виновник, нарушител
2. юр. престъпник
first OFFENDER престъпник, съден за пръв път
old OFFENDER рецидивист

offense ам. offence

offensive [ə'fensiv]
I. 1. противен, отвратителен, крайно неприятен, дразнещ, зловонен
2. нахален, дързък, обиден
words OFFENSIVE to the ear оскърбителни за ухото думи
OFFENSIVE language ругатни
3. воен., сп. нападателен
II. n офанзива

offer ['ɔfə]
I. 1. принасям в жертва (и с up)
to OFFER (up) prayers to отправям молитви към
to OFFER homage to отдавам почит на
2. предлагам
to OFFER something to someone/someone something предлагам нещо на някого
he OFFERеd to drive us home той предложи да ни закара зкъщи
to OFFER an opinion изказвам мнение
to OFFER one's hand подавам ръка (за здрависване)
to OFFER one's hand (in marriage), ост. to OFFER правя предложение за женитба
3. опитвам се, правя опит, понечвам
to OFFER resistance оказвам съпротива, съпротивлявам се
he OFFERed to strike me той понечи да ме удари
4. представлявам, представям (се)
the fireworks OFFERed a fine spectacle фойерверките бяха/представляваха великолепна гледка
if a good occasion OFFERs ако се представи добър случай
the first path that OFFERs първата пътека, на която попаднем
5. обявявам/предлагам за продан, продавам, предлагам цена
6. търг. правя оферта
II. 1. предложение
OFFER of marriage предложение за женитба
to make an OFFER of money/help предлагам пари/помощ
2. търг. предложение, оферта
(goods) on OFFER (стоки) за продан (на намалена цена)
3. нещо, което се предлага

offeree n бизн. страна, на която се дава оферта

offerer n бизн. страна, която оферира

offering ['ɔfəriŋ]
1. предлагане
2. жертвоприношение, жертва
3. дар, дарение

offertory ['ɔfətəri]
1. църк. част от литургията, при която се събират пари
2. волни пожертвувания (събрани по време на/след църковна служба)

offhand [,ɔf'hænd]
I. 1. импровизиран, без подготовка
2. безцеремонен, надменен, рязък
II. 1. импоовизирано. без поедваоителйа подготовка
tо play an accompamment OFFHAND акомпанирам прима виста
2. безцеремонно, грубо, прекалено фамилиарно

offhanded [,ɔf'hændid]
a безцеремонен, високомерен, хладен

offhandedly [,ɔf'hændidli]
adv безцеремонно

office ['ɔfis]
1. често pl услуга
owing to/through/by the good OFFICEs of с помощта/благодарение на
2. служба, длъжност, пост
to be in/hold OFFICE изпълнявам длъжност, на власт съм (за правителство), заемам министерски пост
to come into/enter upon/take OFFICE встъпвам в длъжност, идвам на власт (за правителство), заемам министерски пост
to leave/resign OFFICE подавам оставка
to be out of OFFICE не съм на власт (за партия)
3. дълг, задължение
4. кантора, канцелария (и персонал), ам. лекарски/зъболекарски кабинет
5. управление, бюро, клон
head OFFICE седалище, централа, главно управление
secretary's OFFICE секретариат
6. министерство
the Foreign OFFICE Министерството на външните работи
the Holy О. ист. рел. инквизицията
7. рел. обред, служба
О. for the Dead заупокойна молитва
the last OFFICEs последни грижи за мъртвец, погребални обреди
8. pl сервизни помещения
9. sl. предупреждение, намек
to give someone the OFFICE предупреждавам някого
to take the OFFICE вземам си бележка от предупреждение

office-bearer ['ɔfis,bɛərə]
1. длъжностно лице, чиновник
2. член на ръководство (на дружество)

office-block ['ɔfisblɔk]
n многоетажна административна сграда

office-boy ['ɔfisbɔi]
n разсилен, куриер, разносвач

office-holder ['ɔfis,houldə]
n служещ, ам. държавен чиновник

office-hours ['ɔfis,auəz]
n работно време

officer ['ɔfisə]
I. 1. длъжностно лице, чиновник, служещ
OFFICER of the court съдия-изпълнител
OFFICER of state министър
police OFFICER полицай
medical OFFICER of health окръжен/околийски лекар
2. секретар, член на ръководството (на дружество)
3. воен. офицер
OFFICER of the day дежурен офицер
regifnental OFFICER строеви офицер
4. мор. член на ръководния персонал
first OFFICER помощник-капитан (на търговски кораб)
II. 1. давам офицерски кадър на
2. обик. pass командувам
well OFFICERed battalion баталъон с добър офицерски състав

office-seeker ['ɔfis,si:kə]
n кандидат за служба

office-worker ['ɔfis,wə:kə]
n чиновник

official [ə'fiʃl]
I. 1. служебен, официален
to act in one's OFFICIAL capacity действувам в качеството си на длъжностно лице
OFFICIAL red tape канцеларщина, бюрокрация
2. фарм. приет във фармакопеята
II. n служебно/длъжностно лице, чиновник
railway OFFICIAL железничар

officialdom [ə'fiʃəldəm]
1. чиновничество
2. бюрократизъм

officialese [ə,fiʃə'li:z]
n език, характерен за официални изказвания/документи, канцеларски език, административен жаргон, високопарен/многоречив/неясен език

officialism [ə,fiʃə'lizm]
вж. officialdom

officially a служебно, официално

officiant [ə'fiʃiənt]
n свещенослужител

officiate [ə'fiʃieit]
1. изпълнявам задължения
to OFFICIATE as chairman (at a meeting) председателствувам (събрание)
to OFFICIATE as best man (at a wedding) кумувам (на венчавка)
2. извършвам богослужение
3. сп. изпълнявам съдийска длъжност, реферирам

officinal [,ɔfi'sainl]
1. фaрм. готов (за лекарство, не направено по рецепта)
2. лекарствен, прилаган в медицината
3. фарм. ост. приет във фармакопеята

officious [ə'fiʃəs]
1. натрапчив, досаден, който се бърка в чужди работи
2. дипл. официозен, неофиииален

officiously a натрапчиво

officiousness n натрапчивост

offing [ɔfiŋ]
n мор. открито море (гледано от брега)
in the OFFING недалеч/видим от брега, прен. наблизо, под ръка, наскоро, прдстоящ
to have a job in the OFFING скоро очаквам да получа работа

offish ['ɔfiʃ]
a разг. сдържан, резервиран, надменен

offishness n сдържаност, необщителност

off-licence ['ɔf,laisns]
1. патент/разрешително за пpoдажба на спиртни питиета за домашна консумация
2. разг. магазин, притежаващ такова разрешително

off-limits ['ɔf,limits]
a забранен за посещение (особ. за военни)

off-lying ['ɔf,laiiŋ]
a отдалечен

off-peak [ɔfpi:k]
I. 1. без голямо улично движение/навалица
2. ел. извънвърхов
II. n ел. извънвърхов период, период на снижаване на товара

off-positron ['ɔfpə,ziʃn]
n ел. изключено/неработно положение

offprint ['ɔfprint]
n отделен отпечатък (на статия)

offscourings ['ɔfskauəriŋz]
n pl мръсотия, утайка, измет (и прен.)
the OFFSCOURINGS of humanity отрепките на обществото

offset ['ɔfset]
I. 1. начало
at the OFFSET от самото начало
2. издънкa (и прен.), вейка, гранка, филиз
3. разклонение (на планина)
4. контраст, противотежест, средство, за да изпъкне нещо
5. компенсация, обезщетение
6. арх. вдадина (на фасада)
7. тех. изместване, статично отклонение, разклонение, отвод (на тръба)
8. печ. офсет
9. печ. петно
10. земл. перпендикулярна линия
II. 1. компенсирам, обезщетявам, уравновесявам
2. тех. измествам, премествам
3. тех. разклонявам (тръба)
4. арх. правя вдадина (на)
5. печ. отпечатвам на офсет
6. пускам издънки/гранки

offshoot ['ɔfʃu:t]
1. издънка (и прен.), гранка
2. разклонение (на планина)
3. съребрен потомък, клон на семейство

off-shore [,ɔv'ʃɔ;]
I. 1. недалеч от/откъм сушата
2. Духащ към морето (за вятър)
II. adv на (известно) разстояние от брега

offside [,ɔfsaid]
n футб., хокей офсайд, (положение на) засада

offspring ['ɔfspriŋ]
1. потомък, дете, потомство, поколение, деца
2. малки на животно, ам. младо растение
3. прен. резултат, последица

off-stage ['ɔfsteidʒ]
I. a задкулисеч
II. adv зад кулисите (и прен.)

off-street ['ɔfstri:t]
a който е встрани от/не е на главна улица (за място за паркиране и пр.)
OFF-STREET parking паркинг/паркиране встрани от главна улица
OFF-STREET loading/unloading товарене/разтоварване (на камион) откъм гърба на сградата (не откъм улицата)

offtake ['ɔfteik]
n тех. отводна тръба, отвеждащ канал

off-the-cuff [,ɔfðə'kʌf]
a импровизиран

off-the-record [,ɔfðə'rekɔ:d]
a ам. неофициален, не за публикуване

off-the-shelf [,ɔfðə'ʃelf]
1. a ам. който редовно се продава/е на склад в даден магазин (за стока, изделие)
2. готов, който не е по поръчка (за изделие)

off-white ['ɔfwait]
I. a много светло сив, светлокремав
II. n сивобелезникав/светлокремав цвят

oft [ɔft]
adv поет. често

often ['ɔfn]
adv често
how OFTEN do buses run? на какъв интервал минават автобуси? as OFTEN as колкото пъти, всеки път, когато
as OFTEN as not, more OFTEN than not повечето пъти, много често
every so OFTEN от време на време

oftentimes ['ɔfntaimz]
adv ост. поет. често

ogam ам. ogham

ogee ['oudʒi:]
1. арх. пластична украса с профил във формата на S
2. извита линия с формата на S
3. арх. арабска арка (и OGEE arch)

ogham ['ɔgəm]
1. огам (древна ирландска и келтска азбука)
2. attr огамски

ogival [ou'dʒaivl]
a арх. кръстат, с диагонален ръб (за свод), оживален, готически

ogive ['oudʒaiv]
1. n арх. ръб на кръстат свод
2. oстра (готическа/стреловидна) арка/дъга

ogle ['ougl]
I. v гледам влюбено, отправям многозначителни/нежни погледи към (at)
II. n влюбен поглед

ogre ['ougə]
1. великан човекоядец
2. страшилище

ogress ['ougris]
ж. р. от ogre

oh [ou]
int изненада, болка, молба и пр. о! ах! а! (и без превод)

ohm [out]
n физ. ом

oil [ɔil]
I. 1. масло, обик. течно
fixed OILs нелетливи масла
cooking OIL олио
olive/sweet/salad OIL дървено масло, зехтин
Holy OIL рел. миро
2. петрол, земно масло, нефт, газ
3. течно мазилно вещество
4. обик. pl маслени бои, картина с маслени бои
5. oil-skin
6. sl. ласкателство, подкуп, рушвет
7. attr маслен
to add OIL to the flames, to pour OIL on the flames, to take OIL to extinguish the flames наливам масло в огъня
to pour OIL on troubled waters/on the waters успокоявам духовете/атмосферата
II. 1. смазвам
to OIL the wheels/works смазвам колелетата, прен. улеснявам/уреждам работата с тактичен подход/вежливост/подкуп
2. омаслявам, импрегнирам, проливам с масло
3. разтапям се (за краве масло и пр.)
to OIL someone's hand/palm давам някому подкуп/рушвет, подкупвам някого
to OIL one's tongue лаская, подмазвам се

oil-bearing ['ɔil,bɛəriŋ]
1. бот. маслодаен
2. геол. нефтоносен

oil-belt ['ɔilbelt]
n геол. зона/облает с нефтени залежи

oil-cake ['ɔilkeik]
n кюспе

oil-can ['ɔilkæn]
1. маслъонка
2. бидон

oilcloth ['ɔilklɔθ]
1. мушама (за маса)
2. вид линолеум

oil-colour ['ɔil,kʌlə]
n обик. рl маслена боя

oil-colours n маслени бои

oiled [ɔild]
a намазан/покрит с масло
well OILED tongue прен. находчив/ласкателен език
OILED paper пергаментова хартия
OILED silk импрегнирана коприна
OILED sl. натряскан

oil-engine ['ɔil.endʒin]
n дизелов двигател

oiler ['ɔilə]
1. мазач
2. маслъонка, смазващо устройство, лубрикатор
3. танкер, петролоносач
4. pl oilskin

oil-field ['ɔilfi:ld]
n нефтено находище

oil-fields n pl петролни залежи

oil-gauge ['ɔilgeidʒ]
n тех. масломер, олеометър, маслопоказател

oil-gland ['ɔilglænd]
n мастна жлеза

oil-lamp ['ɔillæmp]
n газена лампа

oil-paint ['ɔilpeint]
n маслена боя

oil-painting ['ɔil,peintiŋ]
n живопис/картина с маслени бои

oilpaper n пергаментна хартия

oil-rig ['ɔilrig]
n сонда за пробиване на нефтен кладенец

oil-skin ['ɔilskin]
1. мушама
2. pl мор. комплект дреха и панталони от мушама
3. attr мушамен

oil-slick ['ɔilslik]
вж. slick

oil-stone ['ɔilstoun]
n брус/точилен камък, намазан с масло

oil-well ['ɔilwel]
1. нефтена сонда/кладенец
2. маслосборник

oily ['ɔili]
1. мазен, импрегниран с масло
2. прен. мазен, ласкателен

ointment ['ɔintmənt]
n мехлем, мазило, крем

ok вж. okay

okapi [ou'ka:pi]
1. n зоол. окапи (Okapia johnstoni)
2. a ам. разг. добре
3. abj правилен, в ред
4. v одобрявам, пускам, парафирам

okay [ou'kei]
I. 1. правилен, съгласен
2. верен (за сбор)
II. adv разг. правилно, дадено
III. v разг. одобрявам, съгласявам се на/с

old [ould]
I. 1. стар, възрастен
OLD maid стара мома, човек с психика на стара мома, вид игра на карти
OLD man старец, дядо
the OLD man разг. бащата, старият, благоверният, шефът, началството, мор. капитанът (на кораб), прен. грешната човешка природа
OLD woman баба (и прен.), бабичка, старица
the OLD woman разг. благоверната
the OLD lady разг. майка ми, жена ми, жената, моята бабичка
to be getting/growing OLD остарявам, застарявам
in his/her OLDer days на стари години
2. на години, на годишна възраст
to be ten years OLD на десет години съм
how OLD are you? на колко си години? two-year-OLD child двегодишно дете
when you are OLD enough когато пораснеш
he is OLD enough to той e достатъчно голям да
3. стар, древен, отдавнашен
that's as OLD as the hills това съществува, откакто свят светува
4. стар, вeхт, износен, похабен
5. опитен, стар, обигран
OLD in crime/cunning/diplomacу опитен/обигран престъпник/хитрец/дипломат
OLD soldier стар/бивш войник, прен. опитен човек
6. бивш, предишен, някогашен
OLD boy/pupil бивш ученик (на дадено училище)
OLD gang/guard стара гвардия
in the OLD days едно време
the О. Country старата родина (казано от емигрант)
7. any OLD кой да е, как да е
any OLD thing sl. каквото и да е, каквото ти падне
any OLD how как да е
to have an OLD bead on young shoulders много умен/сериозен съм за възрастта си
to come the OLD soldier over държа се наставнически към
OLD man/fellow/chap/sl. bean/egg/fruit/stick/thing/top приятелю, мой човек, драги
dear OLD Henry! милият Хенри! to have a fine/good/high/rare OLD time sl. прекарвам великолепно
OLD GIory националното знаме на САЩ
О. Harry/Nick/Scratch дяволът
news a week OLD новини от една седмица
II. n the OLD старите (хора)
OLD and young старо и младо
of OLD някога в миналото
in days of OLD едно време

old age [ould'eudʒ]
n старост
OLD AGE pension пенсия

old-clothes-man [,ould'klouðzmæn]
n (pl-men) вехтошар, търговец на стари дрехи

olden ['ouldən]
I. a ост. книж. стар, древен, предишен
in OLDEN tiroes някога, едко време
II. 1. застарявам
2. остарявам

old-established [,ouldi'stæbliʃt]
a отдавна установен

old-fashioned [,ould'fæʃənd]
I. 1. старомоден, старинен
2. консервативен
II. n вид коктейл

old gold ['ould'gould]
n старо злато (цвят)

old-hat [,ould'hæt]
I. sl. a predic изтъркан, старомоден, остарял
II. n нещо изтъркано/банално/старо

old-line [.ould'lain]
1. a ам. установен
2. консервативен
3. стар, традиционен

old-maidish [,ould'meidiʃ]
1. старомомински
2. превзет, болезнено чувствителен

old man's beard ['ouldmænz'biəd]
1. n бот. повет (Clematis vitalba)
2. ам. лузиански мъх (Tillandsia usneoides)

oldster ['ouldstə]
n разг. старче

old style [,ould'stail]
a по стар стил, по юлианския календар

old-time ['ould'taim]
1. старинен, едновремешен, старовремски
2. разг. старомоден

old-timer n ам. кореняк, стар автомобил, самолет
in days of OLD в старо време, някога

old-world [,ould'wə:ld]
1. древен
2. старинен, някогашен, от едно време
3. ам. живописен

oleaginous [,ouli'ædʒinəs]
a маслен, мазен (и прен.)

oleander [,ouli'ændə]
n бот. олеандър, лиандро, зокум (Nerium oleander)

oleaster [,ouli'æstə]
1. n бот. дива маслина (Olea oleaster)
2. миризлива върба (Eleagnus angustifolia)

oleiferous [,ouli'ifərəs]
a маслодаен

oleograph ['ouliogra:f]
n олеография

o-level ['ou,levl]
n уч. излит за завършено средно образование, който не дава право да се кандидатствува в университет

olfactory [ɔl'fæktəri]
a обонятелен (за нерв)

oligarch ['ɔliga:k]
n олигарх

oligarchal ['ɔliga:kl]
a олигархичен

oligarchic [,ɔli'ga:kik]
a олигархичен

oligarchical [,ɔli'ga:kikl]
a олигархичен

oligarchy ['ɔliga:ki]
n олигархия (и събир.)

oligocene ['ɔligousi:n]
n геол. олигоцен

olio ['ouliou]
1. испанска яхния от месо и зеленчуки
2. смесица, сбирщина, антология, муз. потпури

olivaceous [,ɔli'veiʃəs]
a маслиненозелен

olivary ['ɔlivəri]
a анат. с форма на маслина, овален

olive ['ɔliv]
1. бот. маслина (Olea europaea)
2. olive branch
3. обик. pl гостба от навити резени месо, пълнени с маслини и подправки
4. овално копче
5. маслиненозелен цвят
6. attr маслинен, маслинов, с маслиненозелен цвят, мургав

olive-branch ['ɔlivbra:ntʃ]
1. маслинено клонче (като символ на мира)
to hold out the OLIVE-BRANCH правя предложения за мир
2. шег. дете

olive drab ['ɔlivdræb]
1. сивкаво-зелен цвят
2. тъмнозелен вълнен/памучен плат
3. ам. униформа от такъв плат

olive oil [,ɔliv'ɔil]
n маслинено масло, зехтин

Olympiad [ou'limpiæd]
n олимпиада

Olympian [ou'limpiən]
I. 1. мит. олимпиец (и прен.)
2. участник в древногръцките олимпийски игри
II. 1. олимпийски
2. божествен
3. ирон. надменен, високомерен
4. прен. величествен, тържекпвен

Olympic [ou'limpik]
a олимпийски
(the) OLYMPIC games Олимпийски игри, олимпиада

Olympus [ou'limpəs]
1. геогр., мит. Олимп
2. небето, небесата

ombre ['ɔmbə]
n ост. омбре (вид игра на карти)

ombudsman ['ɔmbudzmən]
n (pl-men) парл. длъжностно лице, което разследва и дава мнение по жалби на граждани

omega [ou'megə]
1. гръцката буква омега
2. прен. край, завършък, заключение

omelet ['ɔmlet]
n готв. омлет
you cannot make an OMELET without breaking eggs без жертви не може да се постигне нещо голямо/важно

omelette ['ɔmlet]
вж. omelet

omen ['oumen]
I. n поличба, предзнаменование, знаменне
of good OMEN предвещаващ добро
of bad/ill OMEN вещаещ зло, злокобен, зловещ
II. v предвещавам, предсказвам

ominous ['ɔminəs]
a зловещ, злокобен, заплашителен, застрашителен

ominously a злокобно

omissible [ou'misibl]
a който може да се изпусне, без който може

omission [ə'miʃn]
1. опущение, пропуск, нещо изпуснато
2. изпускане, пропускане

omit [ə'mit]
1. пропускам, забравям (to do something /doing something да направя нещо)
2. изпускам

omnibus ['ɔmnibəs]
1. автобус, омнибус
2. еднотомник, сборник
3. attr общ, всеобщ, всеобхватен
OMNIBUS bill законопроект, който включав различии мерки
OMNIBUS box театр. голяма ложа за много хора
OMNIBUS book/volume еднотомник, сборник, антология

omnidirectional [,ɔmnidi'rekʃənl]
a тех. действуващ във всички посохи (за радиоантена), универсален

omnifarious [,ɔmni'færiəs]
a всевъзможен, разнообразен

omnipotence [ɔm'nipətəns]
n всемогъщество

omnipotent [ɔm'nipətənt]
I. a всемогъщ
II. n the О. всевишният

omnipresent [,ɔmni'prezənt]
a вeздecъщ

omniscience [ɔm'nisiəns]
n всезнание, всеведение

omniscient [ɔm'nisiənt]
a всезнаещ, всеоведущ

omnium gatherum ['ɔmniəm'gæðərəm]
n шег. сбирщина, смесица, пъстро общество

omnivorous [ɔm'nivərəs]
a всеяден, поемащ всичко безразборно
OMNIVOROUS reader който чете безразборно

omnivorousness n всеядство

omophagic [,oumə'fædʒik]
a който яде сурово месо

omophagous [ou'mɔəfəgəs]
a който яде сурово месо

on [ɔn]
I. 1. място-статично и динамично на, върху, по, у
it is/put it ON the table то е/сложи го на масата
to jump ON the top of скачам върху
everywhere ON earth навсякъде по земята/света
ON land and at sea по суша и по море
Stratford-ONAvon Стратфорд на Ейвън
2. близост, посока, приблизителност на, до, при, край, върху, почти, около
house ON the main road къща край/на шосето
just ON a year ago почти преди една година
just ON USD 5 към/около пет долара
ON the right надясно
room that looks ON (to) the street стая, която гледа към улицата
3. злонамерена цел на, срещу, върху
to march ON напредвам към/срещу
to lay hold ON хващам, сграбчвам
to draw one's knife ON изтеглям нож срещу, нападам с нож
curse/plague ON him! проклет да е
4. опора, основание, мерило на, по, от, при, в, и без превод
to lean ON облягам се на (и прен.)
based ON fact основан на факт
ON this/that account по тази причина
ON no account в никакъв случай
ON good authority от меродавен източник
ON the advice of по съвета на
ON pain/penalty of death под страх от смъртно наказание
5. участие, състояние, занимание, условие в, на, по, под, при, за
to be ON a committee/jury член съм на комитет/жури
writer ON the Times журналист от в. Тайме
ON condition that при условие че
ON duty дежурен
ON lease под наем
ON loan заемообразно
ON sale за продан
to go ON a hike/excursion отивам на екскурзия
to go ON a trip/journey тръгвам на път
6. начин-превежда се с наречие
ON the cheap евтино
ON the sly скришно, тайно
7. относно за, върху, по, срещу, против
to speak/talk/lecture ON говоря върху
book ON книга върху/за
agreement ON споразумение по/върху/относно
to have evidence ON someone имам доказателство против/срещу някого
8. време в, на, през, при, след
с ger като, когато, след като
ON Sunday в неделя
ON Sundays в неделен ден
ON the 10th of June на 10 юни
ON a fine day in June през един хубав юнски ден
ON nights, o'nights нощно време
ON application/demand при поискване
ON one's majority при пълнолетието си, когато стане човек пълнолетен
ON (my) entering the room като влязох в стаята
ON and after the fifteenth от петнадесети включително
9. въвежда предложно допълнение на, за, върху, по, от, към, с
to insist ON настоявам на
to border ON гранича с
to depend ON завися от
influence ON влияние върху
to be set/bent/determined ON (doing) something твърдо решен съм на нещо/да направя нещо
mad ON луд по
severe/hard ON строг към
to smile/frown ON someone усмихвам се/мръщя се някому
to operate ON someone оперирам някого
cheque ON a bank чек срещу дадена банка
10. източник, средство посредством, с, чрез
to live ON vegetables, etc. храня се/живея със зеленчуци и пр.
how to live ON nothing a year как да живееш без никакъв доход/без пари
to be ON antibiotics/the pill вземам антибиотици/противозачатъчно средство
to be ON drugs/heroine вземам редовно наркотици/хероин
11. прибавен към върху, на, след
two pence ON the price два пенса върху цената
insult ON insult обида след обида
disaster ON disaster беда след беда
12. разг. за сметка на
drink ON the house черпня за сметка на съдържателя на заведението
this one is ON me този път аз черпя
the laugh was ON him той беше изиграният
have you any money ON you? имате ли пари у себе си? winter was ON us зимата ни изненада/дойде изведнъж
II. 1. обличане, покриване, слагане
to put ON one's coat, etc. обличам си палтото и пр.
to have one's boots ON обут съм
to have nothing ON гол съм
to put the kettle ON слагам чайника да заври
to turn/switch ON запалвам, пускам (котлон, лампа, радио и пр.)
2. напред
to move/go ON придвижвам се
head/end ON с главата/края напред
3. продължително, безспирно, непрекъснато
to toil ON and ON работя безспир
ON with the dance! да почнат/да продължат танците! and so ON и тъй нататък
4. действие, процес
the lights were full ON всички лампи светеха
the play is now ON пиесата сега се играе
the film/performance is ON филмът/представлението e започнало
the machine is ON машината работи
the tap is ON чешмата тече
the rain is ON again! пак заваля! breakfast is ON from 8 to 10 закуската ce сервира от 8 до 10
have you anything ON this evening? имате ли нещо предвид, за/канени ли сте някъде довечера? is the water/electricity ON yet? дойде ли/пуснаха ли водата/електричеството? there's nothing ON at present сега e мъртъв сезон
5. в изрази за време
early ON отрано, доста рано
later ON по-късно
it's getting ON for 2 o'clock наближава 2 часът
well ON in the night до късно през нощта
it was well ON in the evening беше вече късно вечерта

onager ['ɔnəgə]
n зоол. вид диво азиатско магаре (Equus onager)

onanism [,ounə'nizm]
n онанизъм

once [wʌns]
I. 1. веднъж, един път
more than ONCE неведнъж
ONCE or twice, ONCE in a while, ONCE and again от време на време, няколко пъти
ONCE a week веднъж седмично/на седмица
ONCE more още веднъж, отново
ONCE (and) for all веднъж за винаги
2. някога (и в бъдеще), веднъж, едно време
ONCE upon a time някога
at ONCE веднага, незабавно, едновременно
at ONCE stem and tender и строг, и нежен
all at ONCE изведнъж
II. cj щом (като), веднъж да
ONCE I get this job done щом като свърша тази работа
ONCE you get to know him веднъж като го опознаеш
III. n един случай/път
do it this ONCE направи го само този път (по изключение)
ONCE is enough един път стига
for (this) ONCE само веднъж, по изключение

once-over ['wʌns,ouvə]
n разг. бърз преглед/прочитане
to give someone the ONCE-OVER оглеждам някого критично

oncology [ɔn'kɔlədʒi]
n онкология

oncoming ['ɔn,kʌmiŋ]
I. a идващ, предстоящ, приближаващ, насрещен
the ONCOMING shift встъпващата смяна (работници)
II. n идване, настъпване

one [wʌn]
I. 1. един, първи
ONE hundred сто
book/chapter ONE книга/глава първа
ONE or two people един-двама души
ONE man in a thousand един на хиляда души, много малко хора
that's ONE way of doing it това e един начин да го направиш, и така може да го направиш
2. само един, единствен
it's the ONE thing I didn't want you to do именно/точно това не исках да направиш
their ONE and only son единственият им син
no ONE man could do it никой не би могъл да го направи сам, това не е работа за сам човек
3. един, единен, еднакъв, един и същ
he and I are ONE ние с него сме единодушии
I am ONE with you на вашето мнение съм
to remain forever ONE оставам си все същият
it's all ONE (to me) разг. все едно (ми) е
4. един, някой
ONE day един/някой ден
II. 1. числото едно, единица
in the year ONE npeн. много отдавна, во време оно
2. замества вече споменато същ., означава отделен предмет, човек
which ONE do you prefer? кого/коя/кое предпочитате? they arrived in ONEs and twos точеха се по един, по двама
ONE and all всички до един
3. ам. Банкнота от един долар
to be at ONE with someone единодушии сме с някого
I fetched/landed/gave him ONE лепнах му една плесница
I for ONE колкото до мен
to be ONE up on someone имам предимство пред някого
III. 1. demomstr, indef един, някой (си), човек
this/that ONE този/онзи
any ONE of us кой да е от нас
ONE another взаимно, един друг
many a ONE много хора
his dear ONEs близките му
to ONE in his position за човек с неговото положение
ONE Mr Smith някой си господин Смит
I am not ONE to не съм човек, който би, не ми е по нрава да
I'm not much of a ONE for sweets не съм твърде по сладкишите
2. impers човек
ONE cannot help doing it човек не може да не го направи
3. в pass case си, свой
to give ONE's opinion казвам си мнението
the Evil ONE сатаната
the Holy O., the ONE above бог
ONE with another общо взето, средно. едно на друго

one-handed [,wʌn'hændid]
1. еднорък
2. за една ръка (за инструмент и пр.)

one-herse [,wʌn'hɔ:s]
1. с/за един кон, с една конска сила
2. прен. sl. зле екипиран, незначителен, второстепенен
ONE-HERSE town никакво/загубено градче

one-ideaed [,wʌnai'diəd]
1. тесногръд
2. с идея-фикс

one-legged [,wʌn'legd]
1. еднокрак, с отрязан крак (за човек)
2. разг. несправедлив (за договор и пр.)

one-man ['wʌnmæn]
a за един/сам човек
ONE-MAN show изк. самостоятелна изложба
ONE-MAN stage play монодрама, пиеса за един актъор

oneness ['wʌnnis]
1. единствено, цялост
2. единодушие, единомислие
3. изключителиост
4. еднаквост, непроменчивост

one-piece [,wʌn'pi:s]
a цял, от едно парче

oner ['wʌnə]
1. n sl. рядък човек/предмет, спец
2. тежък удар
3. опашата лъжа

onerous ['ɔnərəs]
a обременителен (и юр.), затруднителен, тежък

oneself [wʌn'self]
1. reft се, си
to hurt ONESELF наранявам се
to tell ONESELF казвам си
2. emph сам, за себе си
to do something ONESELF сам върша нещо
to be ONESELF в нормалния си вид съм (умствено и физически), естествен съм, държа се естествено, искрен съм
by ONESELF сам (без ничия помощ, непридружен)
to come to ONESELF идвам в съзнание/на себе си, съвземам се
to keep ONESELF to ONESELF страня от хората, не съм общителен

one-sided [,wʌn'saidid]
1. с една страна, едностранен, застроен от едната страна (за улица)
2. бот. с листа/цветове само от едната страна (на стъблото)
3. наклонен, асиметричен
4. прен. едностранчив, неравен, несправедлив (за договор), пристрастен

one-sidedness n едностранчивост

one-step ['wʌnstep]
n вид фокстрот (танц)

one-time [,wʌn'taim]
a някогашен, бивш

one-track [,wʌn'træk]
1. жп. единичен, с един коловоз
2. ограничен, тесногръд
ONE-TRACK mind ограничен ум

one-up [,wʌn'ʌp]
1. сп. водещ с една точка
2. прен. разг. с преднина, в по-изгодно положение
to be ONE-UP (on someone) имам преднина (пред някого), надигравам (някого)

one-upmanship [,wʌn'ʌpmənʃip]
n разг. чувство за превъзходство, преднина, напереност, фукане

one-way ['wʌn'wei]
1. само за отиване, в едно направление (за билет)
2. еднопосочен
ONE-WAY traffic движение в една посока (за уличното движение)

onfall ['ɔnfɔ:l]
n нападение

onght [ɔ:t]
вж. aught

ongoing ['ɔngouiŋ]
1. в пронес
2. съществуващ
3. растящ

onion ['ʌnjən]
1. бот. лук (Allium сера), глава лук
spring ONIONs зелен лук
seed ONIONs арпаджик
2. sl. глава, тиква
off one's ONION луд, откачен
3. воен. sl. запалителна ракета
to know one's ONIONs sl. акъллия/опитен съм

onion dome ['ʌnjəndoum]
n арх. луковица

onion-seed n арпаджик

onion-skin ['ʌnjənskin]
1. кожа/ципа на лук
2. вид тънка хартия

oniony ['ʌnjəni]
a с миризма/вкус на лук

on-license ['ɔn,laisəns]
n позволително за продажба на спиртни напитки само за консумация в заведението

onlooker ['ɔn,lukə]
n зрител, (случаен) свидетел

only ['ounli]
I. 1. единствен
we are the ONLY people that know it само ние го знаем
2. най-добър
he is the ONLY man for the position той e най-добрият/подходяздият за този пост
II. 1. само
if ONLY she would stop talking да щеше да млъкне
2. ONLY too много, извънредно
I shall be ONLY too pleased to с най-голямо удоволствие ще
the news was ONLY too true новината несъмнено/за голямо съжаление беше вярна
3. за усилване
ONLY just едва-едва
we arrived ONLY just in time за малко не закъсняхме
he has ONLY just arrived той току-що пристигна
III. cj само че, но (и ONLY that)

onomastics [,ɔnou'mæstiks]
n pl с гл. в sing ез. ономастика

onomatopoeia [,ɔnoumætou'piə]
1. n ез. ономатопея, звукоподражание
2. звукоподражателна дума

onomatopoeic [,ɔnoumætou'pi:ik]
a ез. ономатопоетичен, звукоподражателен

onomatopoeical [,ɔnoumætou'pi:ikl]
a ез. ономатопоетичен, звукоподражателен

onrush ['ɔnrʌʃ]
n устрем, атака, прилив, силен поток/струя

onset ['ɔnset]
1. нападение, атака
2. начало

onshore ['ɔnʃɔ:]
I. 1. духащ към брега (за вятър)
2. разположен близо до/успоредно на брега
3. Който е на сушата
II. 1. към брега
2. близо до/успоредно на брега
3. на сушата

onslaught ['ɔnslɔ:t]
n яростна атака

onto ['ɔntu]
prep на, върху, о (за движение)
to climb ON TO the roof качвам се на покрива
wind cotton ONTO a reel навивам конец на макара
step ONTO to a platform качвам се, стъпвам на платформа

ontogenctic [,ɔntoudʒi'netik]
a биол. онтогенетичен

ontogenesis [,ɔntoudʒi'nisis]
n биол. онтогенеза

ontology [ɔn'tɔlədʒi]
n фил. онтология

onus ['ounəs]
n лат. бреме, тежест, задължение
ONUS probandi юр. тежестта на доказването

onward ['ɔnwəd]
I. a насочен напред
ONWARD movement движение напред
II. adv напред
to move ONWARDs напредвам, придвижвам се
from this time ONWARDs отсега нататък

onwards ['ɔnwədz]
вж. onward

onyx ['ɔniks]
n минер. оникс

oodles ['u:dlz]
n pl sl. голямо количество/брой, маса
there are OODLES of them с лопата да ги ринеш

oof [u:f]
n sl. пари, мангизи

oogenesis [,ouɔ'dʒemsis]
n биол. оогенеза

oolite ['ouəlait]
n геол. оолит

oolitic [,ouə'litik]
1. a геол. оолитов
2. оолитски (съдържащ вкаменелости)

oology [ou'ɔlədʒi]
n оология

oolong ['u:lɔŋ]
n вид черен китайски чай

oomph [u:mf]
n sl. сексапил

ooze [u:z]
I. 1. кал, тиня
2. дъбилен разтвор/течност
3. мочур, тресавище
II. 1. процеждам се, просмуквам се, сълзя, капя (from, through, out of)
2. изпускам, излъчвам (with, from) (и прен.)
he was oozing sweat пот течеше от него
blood was still oozing from the wound раната още кървеше
the walls arе oozing (with) water стените ca подгизнали
he OOZEs self-conceit прен. разг. той e цял изтъкан от самодоволство
woman oozing with charm обаятелна/чаровна жена
3. прен. разчувам се (за тайна, новина) (out)
4. прен. постепенно намалявам, изпарявам се (за кураж и пр.)

oozy ['u:zi]
a тинест, сълзящ

opacity [ou'pæsiti]
1. непрозрачност
2. прен. тъпота, слаба интелигентност, невъзприемчивост
3. тъмнота, мрак
4. прен. неяснота, забърканост. неразбираемост (на мисли, значение)

opal [,oupl]
n минер. опал
OPAL glass млечно стъкло

opalescence [,oupə'lesns]
n опалесценция

opaline ['oupəlain]
I. a опалесцентен
II. n и млечно стъкло

opaque [ou'peik]
1. непрозрачен, матов
2. непрогледен, непроницаем
3. тъмен
4. неразбираем
5. тъп, глуповат

open ['oupən]
I. 1. отворен, открит, разтворен (to)
OPEN account открита/текуша сметка
in the OPEN air на открито
OPEN cheque небариран чек
OPEN circuit ел. прекъсната/отворена верига
OPEN country открито поле
OPEN river река без лед, свободна за корабоплаване
road OPEN to traffic път, открит за движение
OPEN warfare воен. подвижна война
to keep the bowels OPEN прочиствам червата, разхлабвам, поддържам стомаха редовен
there was no course OPEN to me but to нямах друг избор/изход освен да
to keep OPEN door/house гостоприемен съм, живея на широка нога
it is OPEN to you to object имате право да си направите възраженията
2. открит, явен, общодостъпен, неограничен, свободен, обществен, публичен
OPEN trial публичен пронес
OPEN season ловeн сезон
fact OPEN to аll всеизвестен факт
OPEN letter отворено писмо
OPEN secret публична/общоизвестна тайна
OPEN University университет за задочно следване посредством лекции и пр. по радиото и телевизията
3. открит, изложен
незащитен (и с to), податлив, склонен, непредубеден
OPEN city/town открит град
OPEN to advice готов/склонен да приеме чужди съвети
OPEN to ridicule който може да възбуди присмех
to be OPEN pity лесно се смилявам
to keep an OPEN mind on a question не вземам становище/страна, оставам непредубеден по даден въпрос
4. открит, висящ, иеразрешен, вакантен
OPEN verdict юр. акт (при предварителното следствие), с който се установява смъртта, без да се посочва причината
to keep an offer OPEN не оттеглям предложение
5. прям, открит, откровен, явен, отявлен
OPEN vote явно гласоподаване
to be OPEN with someone откровен съм с някого
6. разгънат, който не е стегнат/сбит/плътен
OPEN soil рохкава/пръхкава пръст
OPEN fence ограда с решетки
in OPEN order/formation воен. в разгънат строй
7. фон. отворен (за гласна, сричка), фрикативен, проходен (за съгласна)
8. ам. разг. без (законни) ограничения
OPEN town град, в който е разрешен хазартът
OPEN winter/weather мека зима/време
II. 1. the OPEN открито пространство/поле/море
in the OPEN на открито, под открито небе
2. сп. състезание, открито за професионалисти и аматъори
to come into the OPEN разкривам намеренията си, ставам обществено достояние, излизам наяве
III. 1. отварям (се), правя отвор/разрез, прокарвам (път и пр.), разработвам (мина), разпечатвам (плик)
отварям, разгръщам (вестник и пр.), to OPEN one's heart/mind to доверявам се на (някого), споделям чувствата/мислите си с (някого)
to OPEN one's eyes прен. зяпвам от изненада
to OPEN someone's eyes to прен. отварям някому очите за (нещо)
2. ел. прекъсвам (верига), изключвам (ток)
3. разтварям
разкривам (се) (за гледки, перспективи) (и с out) (и прен.)
4. мор. виждам, съзирам
5. виждам се, разкривам се пред погледа
6. разхлабвам, прочиствам (червата)
7. разоравам
to OPEN new land for settlement усвоявам нови земи за заселване
8. откривам (заседание, магазин, изложба, сметка и пр.), започвам, откривам се
to OPEN fire воен. откривам огън/стрелба
9. Отварям се, гледам (за врата, прозорец) (into, onto, out, to)
rooms that OPEN out of one another/OPENing into each other стаи с врати помежду си/които са свързани помежду си
10. юр. откривам (заседание), връщам (дело) за ново разглеждане
11. воен. разгръщам
the soldiers OPENed their ranks войниците се разгърнаха във верига
12. ам. отпускам се, започвам да говоря
open out разширявам се (за път и пр.), разгръщам (карта и пр.), разкривам се, разгръщам се (за гледка и пр.), развивам се, разтварям се, разцъфвам се, отпускам се, отварям се, ставам по-общителен (за човек)
open up отварям вратата (и на полиция), отварям, развръзвам (пакет и пр.), отключвам, отварям се (за рана), проправям (път и пр.), усвоявам (нови земи и пр.), откривам (магазин и пр.), разработвам (мина и пр.), прен. разкривам, рагръщам, развивам, сп. активизирам се, разг. разприказвам се, говоря свободно, воен. откривам огън/стрелба, почвам сражение
open out
ам. sl. доноснича
ам. sl. оперирам, отварям (някого), увеличавам скоростта (и на превозно средство)

open-air [,oupən'ɛə]
1. открит, който е/става на открито
OPEN-AIR restaurant ресторант градина, ресторант на открито
OPEN-AIR treatment мед. лечение на въздух, въздушна терапия
2. който обича да излиза сред природата

open-and-shut [,oupnən'ʃʌt]
a лесно определим/разрешим, прост, очевиден

open-armed [,oupn'a:md]
a с разтворени обятия
to receive someone OPEN-ARMED приемам някого най-сърдечно/с разтворени обятия

open-banded [,oupn'hændid]
a щедър

opencast ['oupənka:st]
I. мин. a открит (за рудник)
II. n открита/кариерна разработка

open court ['oupənkɔ:t]
n публично съдебно заседание

open door ['oupndɔ:]
a OPEN DOOR policy политика на свободна икономическа конкуренция

open-ended [,oupn'endid]
1. без предварителни ограничения
2. даващ възможност за по-нататъшно разглеждане

opener ['oupnə]
1. човек/уред който отваря, отварачка
2. първата от серия случки
3. тех. разрохвач (на почва)

open-eyed [,oupən'aid]
1. предпазлив, бдителен
2. напълно съзнаващ положението
3. изненадан

open-hearted [,oupn'ha:tid]
1. открит, откровен, искрен, сърдечен
2. мекосърдечен, милостив

opening ['oupniŋ]
1. отвор, отвърстие, дупка
2. отваряне, откриване (на изложба, парламент и пр.)
3. начало, театр, премиера
4. удобен случай, благоприятна възможност
5. вакантно място/служба
6. горска поляна, сечище
7. юр. предварително изложение на фактите по процес
8. шах дебют
9. дефиле, клисура
10. attr начален, пръв, встъпителен
OPENING night театр, премиера, мед. разхлабителен

openly ['oupənli]
adv откровено, открито

open-minded [,oupən'maindid]
a непредубеден, без предразсъдъци, либерален

open-mouthed [,oupən'mauðd]
I. 1. зяпнал, изумен
2. ревностен
3. лаком
4. шумен, гръмогласен
II. 1. със зяпнала уста, изумено
2. ревностно
3. лакомо
4. шумно, гръмогласно

openness n откровеност, искреност

open-work ['oupənwə:k]
1. текст, ажурна тъкан, ажур
2. художествена плетеница от ковано желязо и пр
3. open-cast
4. attr ажурен, open-cast

opera ['ɔpərə]
I. n опера
II. вж. opus

operable ['ɔpərəbl]
a мед. оперируем

opera-boase ['ɔpərəhaus]
n опера (сградата), оперен театър

opera-bouffe [,ɔpərə'bu:f]
n комична опера, буфо-опера

opera-buffa [,ɔpərə'bu:fə]
n комична опера, буфо-опера

opera-cloak ['ɔpərəklouk]
n вечерна пелерина

opera-glass ['ɔpərəgla:s]
n театрален бинокъл

opera-glasses ['ɔpərəgla:siz]
n театрален бинокъл

opera-hat ['ɔpərəhæt]
n клак, сгъваем цилиндър

opera-house n оперен театър

operate ['ɔpəreit]
1. работя, действувам, функционирам
the tax OPERATEs to our disadvantage данъкът e неизгоден за нас
2. привеждам в движение/действие, задействувам, управлявам, обслужвам (машина)
OPERATEd by steam/electricity задвижван с пара/електричество
3. оказвам влияние, действувам, въздействувам (on, upon), подействувам (за лекарство)
several causes OPERATEd to bring on the war няколко причини доведоха до вoйната
4. мед. оперирам (оn), извършвам операция
to OPERATE on an appendix оперирам апендикс
to OPERATE on/upon someone for appendicitis оперирам някого от апендицит
5. воен., фин. провеждам/извършвам операции, действувам
to OPERATE for a rise/fall фин. спекулирам, за да повдигна/сваля цените
6. разработвам, експлоатирам (железница и пр.)
7. влизам в сила

operatic [,ɔpə'rætik]
a оперен

operating ['ɔpəreitiŋ]
1. мед. операционен
OPERATING surgeon хирург, оператор
2. работен, действуващ, експлоатанионен
OPERATING staff обслужващ/технически персонал
OPERATING time тех. оперативно време, адм. Работно време
OPERATING conditions тех. работни условия, експлоатационен режим

operating-room ['ɔpəreitiŋrum]
n мед. операционна зала

operating-theatre ['ɔpəreitiŋ,θiətə]
n (амфитеатрална) операционна зала

operation [,ɔpə'reiʃn]
1. действие, операция, опериране, манипулация, работа, изпълнение, задвижване, начин на управление
in OPERATION в действие
to be in OPERATION paботя, в сила съм
to come/go into OPERATION започвам да действувам/да се прилагам, влизам в сила, влизам в строя
to bring a decree into OPERATION прилагам наредба/декрет
2. процес, ход
the OPERATIONs of nature промени, предизвикайи от природни сили
the OPERATION of thinking мисловният процес
3. мeд. операция
4. воен., фин. обик. рl операция, кампания
5. мат. действие
6. ам. разработка, експлоатация
7. управление (на машина)
OPERATION (s) research проучвания за увеличаване ефективността (в промишлеността и пр.)

operational [,ɔpə'reiʃənl]
1. воен., фин. операционен, оперативен (за план и пр.), боен (за ракета)
2. експлоатационен (за разноски, разходи)
3. работен (за данни и пр.), оперативен
4. работещ, в дeйствие/изправност
when will the new airliner be OPERATIONAL? кога ще бъде пуснат в експлоатация новият самолет
5. мед. операционен
6. мат., изч. тех. операционен, операторен

operative ['ɔpərətiv]
I. 1. действуващ, действителен
to become OPERATIVE влизам в сила (за закон и пр.)
2. ефикасен, действен, ефективен, резултатен
3. мед. операционен
4. оперативен
5. работнически (за класа)
II. 1. индустриален работник
2. занаятчия
3. ам. детектив, таен агент

operator ['ɔpəreitə]
1. обслужващо лице, оператор (на машина), механик, кинооператор, телефонист, телеграфист, свързочник
wireless OPERATOR мор. радист
2. средство за управление
3. хирург, оператор
4. фин. борсов посредник/спекулант
5. ам. шарлатанин, хитрец
6. ам. собственик на мина
7. мат. (знак за) операция, изч. тех. оператор
private OPERATORs (in civil aviation) частни авиационни компании

operetta [,ɔpə'retə]
n оперета

operose ['ɔpərous]
1. a ост. старателен
2. трудоемък, тежък, тягостен

ophidian [ɔ'fidiən]
I. 1. змийски, отнасящ се до змиите
2. змиевиден
II. n змия

ophthalmia [ɔf'θælmiə]
n мед. офталмия

ophthalmic [ɔf'θælmik]
a мед. очен

ophthalmologist [,ɔfθæl'mɔlədʒist]
n лекар, специалист по очни болести

ophthalmology [,ɔfθæl'mɔlədʒi]
n мед. офталмология

opiate ['oupiət]
I. 1. наркотик, упойка, приспивателно/упоително/сънотворно средство
2. attr сънотворен, приспивателен
II. 1. приспивам, наркотизирам
2. смесвам/размесвам с опиум

opine [ou'pain]
укниж. изказвам мнение
мисля, смятам, на мнение съм (that че)

opinion [ə'pinjən]
1. мнение, възглед, схващане, разбиране, убеждение
in my OPINION по мое мнение/моему
it is the OPINION of most people that по мнението на повечето хора, повечето хора смятат, че
to be of the OPINION that смятам/на мнение съм, че
public OPINION обществено мнение
to act up to one's OPINIONs постъпвам съобразно убежденията си
to have the courage of one's OPINIONs открито защищавам убежденията си
2. мнение, преценка
to have a good/high/bad/low OPINION of someone /something имам добро/високо/лошо мнение за някого/нещо
to have no OPINION of someone имам лошо мнение за някого
3. (компетентно) мнение/преценка/заключение на специалист
to have the best OPINION обръщам се към най-добрия специалист
to have/get another OPINION вземам мнението на/консултирам се и с друг специалист
dissenting OPINION юр. особено мнение

opinionated [ə'pinjəneitid]
a упорит, своеволен, догматичен, не допускащ възражение

opinionative [ə'pinjəneitiv]
1. доктринен, доктринерен, буквоядски
2. opinionated

opium ['oupjəm]
n опиум, опий

opium-den ['oupjəmden]
n пушалня за опиум

opium-eater ['oupjəm,i:tə]
n пушач на опиум

opossum [ə'pɔsəm]
1. n зоол. опосум (Didelphys virginiana)
2. phalanger

opponent [ə'pounənt]
I. 1. противопоставящ се, опониращ, враждебен (to)
2. срещуположен, противоположен
II. n противник, опонент

opportune ['ɔpətju:n]
a своевременен, навременен, благоприятен, подходящ, уместен

opportunism ['ɔpətju:mzm]
n опортюнизъм

opportunist [,ɔpə'tju:nist]
1. опортюнист
2. attr опортюнистичен

opportunity [,ɔpə'tju:niti]
n удобен случай/момент, подходяща/благоприятна възможност
OPPORTUNITY for something /of doing something /to do something удобен случай за нещо/да се направи нещо
to afford an OPPORTUNITY давам/предлагам/предоставям възможност
at the earliest OPPORTUNITY при първа възможност, при пръв удобен случай
when OPPORTUNITY occurs при случай, когато се отдаде случай/възможност
golden OPPORTUNITY прекрасен случай, блестяща възможност
to avail oneself of/grasp at the OPPORTUNITY to do something използувам случая да направя нещо
to throw away/let slip/miss/lose an OPPORTUNITY изпускам случай/възможност
to take/seize the OPPORTUNITY of (c ger) възползувам се от случая да
OPPORTUNITY makes the thief изкушението създава крадеца

oppose [ə'pouz]
v противопоставям (се) на, опълчвам (се) против, възпротивявам се на/срещу, опонирам на, възразявам против
lam OPPOSEd to his going abroad противопоставям се на това той да отиде в чужбина
to OPPOSE a scheme обявявам се против даден план
as OPPOSEd to за разлика от, в сравнение с, в противовес на

opposed a p.p. противоположен, против (to)
be OPPOSED to против съм

opposer [ə'pouzə]
n противник, опонент

opposing [ə'pouziŋ]
1. противоположен
2. противен, враждебен

opposite ['ɔpəsit]
I. 1. отсрещен, насрещен, срещуположен
the house OPPOSITE (to) ours отсрещната къща, къщата, разположена срещу нашата
2. обратен, противоположен, диаметрално различен (to, from)
OPPOSITE poles ел. разноименни полюси
3. съответен
one's OPPOSITE number колега, заемащ същата/съответната длъжност (в друго предприятие, държава и пр.)
II. n противоположност, антипод
he is reserved, she is the OPPOSITE той e сдържан, a тя-обратното
I thought quite the OPPOSITE аз мислех тъкмо обратното
III. adv насреща, отсреща
the house OPPOSITE отсрещната къща
IV. prep срещу
to play OPPOSITE someone театр. партнъор съм/партнирам на някого

opposition [,ɔpə'ziʃn]
1. противопоставяне, противодействие, съпротива, съпротивление
2. противоположност, противоположно положение
3. астр. опозиция, противостоене
4. пол. опозиция
5. аttr опозиционен, на опозицията

oppositional [,ɔpə'ziʃənl]
вж. oppositionist

oppositionist [,ɔpə'ziʃənist]
1. опозиционер
2. attr опозиционен

oppress [ə'pres]
v потискам (и пол.), угнетявам, гнетя
OPPRESSed with anxiety потиснат от тревога
OPPRESSed with the heat измъчен от жегата

oppression [ə'preʃn]
1. потисничество, гнет, угнетяване, потискане
2. потиснатост, угнетеност, притеснение

oppressive [ə'presiv]
1. потискащ, тягостен, угйетителен, притесняващ
2. задушен (за време)
3. потиснически, тираничен, деспотичен

oppressor [ə'presə]
n потисник, тирании, деспот

opprobrious [ə'proubriəs]
1. обиден, оскърбителен
2. позорен, срамен

opprobrium [ə'proubriəm]
1. n книж. позор, срам, безчестие
2. укори, хули

oppugn [ɔ'pju:n]
v оспорвам, поставям под съмнение, повдигам възражения срещу, прен. нападам, нахвърлям се върху

oppugnancy [ɔ'pʌgnənsi]
n възразяване, противопоставяне, нападки

opt [ɔpt]
v избирам, установявам се на (for)
to OPT out (of) решавам да не участвувам (в)

optant ['ɔptənt]
n човек, който има право да избира (особ. народност)

optative ['ɔptətiv]
I. 1. изразяващ желание/избор
2. грам. оптативен, желателен
OPTATIVE mood оптатив, желателно наклонение
II. n грам. оптатив, желателно наклонение

optic ['ɔptik]
I. 1. зрителен, оптичен
2. анат. очен
II. 1. опт. леща
2. sl. шег. око, зъркел

optical ['ɔptikl]
1. оптически, оптичен, зрителен
2. астр. видим (за галактика)

optician [ɔp'tiʃn]
n оптик

opticist ['ɔptisist]
n оптик, специалист по оптика

optics ['ɔptiks]
n pl с гл. в sing оптика

optimism ['ɔptimizm]
n оптимизъм

optimist ['ɔptimist]
n оптимист

optimistic [,ɔpti'mistik]
a оптимистичен

optimistical [,ɔpti'mistikl]
a оптимистичен

optimization [,ɔptimai'zeiʃn]
n оптимизация, подбор на оптимални условия

optimize ['ɔptimaiz]
1. оптимизирам, довеждам до оптимум
2. оптимист съм

optimum ['ɔptiməm]
n оптимум, съвкупноет от най-добри условия, най-благоприятен резултат (от процес, работа)

option ['ɔpʃn]
1. (право/свобода на) избор
he didn't have many OPTIONs open to him нямаше много други възможности
to have no OPTION but to трябва/принуден съм да, нямам друг избор, освен да
to keep/leave one's OPTIONs open не се обвързвам/заангажирам
2. търг., борс. опцион, сделка с премия
3. юр. опция
4. ам. допълнение, допълнително приспособление (по желание на купувача)

optional ['ɔpʃənl]
a незадължителен, факултативен, изборен, по избор

opulence ['ɔpjuləns]
n книж. изобилие, богатство, разкош

opulent ['ɔpjulənt]
1. богат
2. изобилен, разкошен, пищен
3. цветист (за стил)
4. буен (за растителност)

opus ['oupəs]
n (pl opera) опус, произведение (обик. музикално)
magnum OPUS главно произведение/труд

opuscule [ɔ'pʌskju:l]
n малко произведение/композиция

or [ɔ:]
I. сj или
OR else или пък, иначе
either... OR... или... или...
whether... OR... дали... или...
pay up, OR else! плащай или да му мислиш! OR somewhere някъде си
I put it in the cupboard OR somewhere сложих го някъде, може би в бюфета
OR so около, приблизително (след думи за брой, количество)
II. n хер. златен/жълт цвят
III. prep ост. преди, до
IV. cj ост. преди да

orache ['ɔritʃ]
n бот. градинска лобода (Atriplex)

oracle ['ɔrəkl]
1. оракул (и прен.)
2. предсказание, пророчество
3. прен. мъдрост, истина, откровение
4. неясно/загадъчно изказване
5. библ. светая светих
6. рел. светото писание, божието слово
to work the ORACLE подреждам нещата, дърпам конците, уреждам въпросите задкулисно, предварително

oracular [ɔ'rækjulə]
1. оракулски, пророчески
2. догматичен
3. двусмислен, загадъчен, тъмен

oral ['ɔ:rəl]
I. 1. анат. устен, на устата
2. словесен, устен (за изпит)
II. n устен изпит

orally ['ɔ:rəli]
1. словесно, устно
2. мед. през устата

orange ['ɔrindʒ]
1. бот. гопчив портокал (Citrus aurantium)
сладък портокал (Citrus sinensis)
2. поргокаловo дърво
3. портокалов/оранжев цвят
4. attr портокалов, оранжев (за цвят), ист. . ултрапротестантски (в Северна Ирландия)

orangeade [,ɔrin'dʒeid]
n оранжада

orange-blossom ['ɔrindʒ,bləsəm]
n портокалови цветове (обик. като булчински накит)

orangery ['ɔrindʒəri]
n оранжерия/парник за отглеждане на портокалови дървета

orang-outang [ɔ:,ræŋu:'tæn]
n зоол. ораигутан (Pongo pygmaeus)

orang-utan [ɔ:,ræŋu:'tæn]
n зоол. ораигутан (Pongo pygmaeus)

orate [ɔ:'reit]
v шег. ораторствувам

oration [ɔ:'reiʃn]
1. тържествена реч, слово
2. direct/indirect ORATION грам. пряка/непряка реч

orator ['ɔrətə]
n оратор

oratorical [,ɔrə'tɔrikl]
a ораторски, риторически, красноречив

oratorio [,ɔrə'tɔ:rio]
n муз. оратория

oratory ['ɔrətəri]
I. n красноречие, риторика, ораторско изкуство
II. n малък параклис, стая за молитва

orb [ɔ:b]
I. 1. кълбо, сфера, глобус
2. поет. небесно тяло
the ORB of the day слънцето
3. поет. око, очна ябълка
4. златно кълбо с кръст oтгоре (наст от кралски регалии)
5. ост. орбита, кръг
6. обсег, обхват
7. ост. земята
II. 1. правя/отавам объл, заоблям (се)
2. поет. обикалям, заобикалям, окръжавам
3. ост. движа се, в орбита

orbed [ɔ:bd]
a сферичен, кръгъл, закръглен

orbicular [ɔ:'bikjulə]
a книж. сферичен, кръгъл

orbit ['ɔ:bit]
I. 1. астр. орбита
to put in/into ORBIT aв. извеждам в орбита
2. анат. очна ябълка
3. прен. кръг/сфера на действие/влияние
II. 1. извеждам в орбита (спътник), движа се в/излизам в орбита
2. ам. движа се/пътувам в кръг

orbital ['ɔ:bitl]
a орбитален

orchard ['ɔ:tʃəd]
n овощна градина

orchardist ['ɔ:tʃədist]
n градинар, овощар

orchardistman ['ɔ:tʃədistmən]
n (pl-men) градинар, овощар

orchestra ['ɔ:kistrə]
1. оркестър
2. място за оркестър (в опера и пр.)
3. ORCHESTRA stalls предните редове на партера

orchestral [ɔ:'kestrəl]
a оркестров

orchestrate ['ɔ:kistreit]
1. оркестрирам, аранжирам за оркестър
2. прен. нагласявам, организирам

orchestration [,ɔ:ke'streiʃn]
1. оркестриране, аранжиране за оркестър, оркестровка, оркестрация
2. прен. организиране

orchid ['ɔ:kid]
n бот. орхидея (Orchis latifolia)

ordain [ɔ:'dein]
1. ръкополагам, посвещавам в духовен сан
2. предопределям
3. нареждам, заповядвам, предписвам

ordeal [ɔ:'di:l]
1. изпитание, мъчение
2. ист. божи съд

order ['ɔ:də]
I. 1. ред, последователност, порядък
in alphabetical/chronological ORDER по азбучен/хронологичен ред
in ORDER of size/merit/importance по големина/заслуги/важност
2. ред, изправност, порядък
in ORDER в ред/изправност
in good/running/working ORDER в пълна изправност
in bad/not in/out of ORDER не в ред/изправност
the lift/telephone is out of ORDER асансъорът/телефонът e развален/не работи
to put something in ORDER оправям/нареждам нещо
3. (обществен) ред, дисциплина
to keep one's classes in ORDER, to keep in one's classes поддържам ред/дисциплина в класовете си
4. юр., парл. (установен) ред/правила/процедура
ORDER of business/of the day дневен ред
ORDER of the day положение на нещата, нещо общоприето, преобладаваща мода, приета процедура
ORDER! ORDER! моля, ред! тишина! breach of ORDER нарушение на регламента/реда
point of ORDER процедурен въпрос
in ORDER според установения ред/процедура
out of ORDER в разрез с установения ред/процедура
to be out of ORDER нарушавам процедурата
to reduce children to ORDER усмирявам деца
5. обществен строй
6. заповед, нареждане, предписание
to be under ORDERs (to do something) заповядано ми e (да направя нещо)
by ORDER of по заповед на
under the ORDER s of под командуването на
I do not take my ORDERs from you няма ти да ми заповядаш
matching ORDERs воен. заповед за поход/тръгване/заминаване
7. поръчка, поръчани стоки
on ORDER поръчан (но още не доставен)
short ORDER ам. аламинут
in short ORDER ам. веднага, на бърза ръка
large/tail ORDER разг. трудна задача/работа
to place an ORDER with a firm поръчвам на/правя поръчка на фирма
8. запис, превод
postal/money ORDER пощенски запис/превод
9. мат. стелен, порядък, разряд (на число)
10. отличие, орден
11. орден (рицарски, религиозен)
12. Духовен сан
to take holy ORDERs бивам ръкоположен, приемам духовен сан
to be in ORDERs духовно лице съм
to confer ORDERs on ръкополагам, посвещавам в духовен сан
13. ранг, класа
14. род, сорт, вид, порядък, прен. класа
of the first ORDER първокласен
15. биол. разред
16. воен. строй, униформа, снаряжение
close ORDER сгъстен строй
loose ORDER разгърнат строй
review ORDER параден строй
marching ORDER походен ред/строй, походна униформа/снаряжение
17. арх. стил, ред, ордер
in ORDER that/to за да
in ORDER ам. подходящо, редно, желателно
on the ORDER of като, подобно на
to get one's marching ORDERs натирват ме, показват ми пътя/вратата
II. 1. заповядвам/нареждам/давам заповеди/заръчвам на, разпореждам, предопределям
to ORDER silence заповядвам да се пази тишина
to ORDER someone about/around непрекъснато заповядвам на/разкарвам някого
to ORDER a player off (the field) en. отстранявам играч
to ORDER in/out заповядвам да влезе/излезе
2. поставям/слагам в ред, нареждам
3. поръчвам, правя поръчка за
4. предписвам, назначавам (лекарство)
ORDER arms! воен. пушки при нозе!

ordericss ['ɔ:dəlis]
a безреден

orderliness ['ɔ:dəlinis]
1. ред, порядък, системност, методичност, акуратност
2. дисциплина, подчинение на закона

orderly ['ɔ:dəli]
I. 1. системен, методичен
2. прибран, нареден, чист
3. дисциплиниран, порядъчен, приличен, почтен, благонравен
4. дежурен, воен. дневален, който е наряд
ORDERLY officer дежурен офицер
II. 1. воен. вестовой, ординарец, свръзка
2. санитар (и hospital ORDERLY)
3. уличен метач (и street ORDERLY)

orderly-bin ['ɔ:dəlibin]
n кофа/кошче за смет (на улицата)

orderly book ['ɔ:dəlibuk]
n воен. книга за заповеди

orderly-room ['ɔ:dəliru:m]
n воен. канцелария на рота/баталъон

ordinal ['ɔ:dinl]
I. a реден
II. 1. редно число
2. църк. служебник с правила за ритуала при посвещаване в духовен сан

ordinance ['ɔ:dinəns]
1. указ, декрет, постановление, наредба, заповед
traffic ORDINANCE правилник за движението
2. църк. обред, таинство, причастие

ordinand ['ɔ:dinənd]
n църк. кандидат за ръкополагане в духовен сан

ordinarily ['ɔ:dinərili]
adv (както) обикновено

ordinary ['ɔ:dinəri]
I. 1. обикновен, обичаен, нормален
in ORDINARY use в постоянна/всекидневна употреба
in an ORDINARY way при нормални обстоятелства
in the ORDINARY way по обикновения начин
2. посредствен, прост
II. 1. обикновено/средно ниво, нещо обикновено
out of the ORDINARY необикновен, необичаен
2. църк. требник
3. лице на редовна служба, юр. съдия (титуляр, не заместник), редовен член на съда, цирк. епископ, архиепископ (в дадена епархия)
physician in ORDINARY редовен/постоянен лекар (на крал и пр.)
4. общо меню, табълдот
5. гостилница
6. хер. Най-прост знак
7. ост. вид велосипед

ordinate ['ɔ:dinət]
n геом. ордината

ordination [,ɔ:di'neiʃn]
1. църк. ръкополагане (в духовен сан)
2. разпореждане
3. класиране, подреждане

ordnance ['ɔ:dnəns]
n артилерия, артилерийски оръдия, артилерийско и техническо снабдяване
naval ORDNANCE морска артилерия
О. Survey Английско кралско картографско управление
ORDNANCE (-survey) map военнотопографска карта

ordonnance ['ɔ:dənəns]
n изк., лит., арх. структура, композиция

ordure ['ɔ:,djuə]
1. изпражнения, тор
2. мръсен/гнусен език/приказки, сквернословие

ore [ɔ:]
1. руда
2. поет. благороден метал

oread ['ɔ:riəd]
n мит. ореада, планинска нимфа

ore-dressing n обработване на руда

oregano [ɔri'ga:nou]
n исп. готв. сушен риган

oreography [,ɔri'ɔgrəfi]
вж. orography

organ ['ɔ:gən]
1. муз. орган
American ORGAN хармониум
street ORGAN латерна, шарманка
2. анат. орган
3. ост. глас (особ. качествата му)
4. орган (служба, учреждение)
5. орган, печатно издание, вестник

organdie ['ɔ:gəndi]
n текст. тънък муселин, органдин

organ-grinder ['ɔ:gən,graində]
n латернаджия

organic [ɔ:'gænik]
1. органичен, органически, жив, вътрешно/органически свързан, взаимнозависим
2. животински, растителен, жив
3. произведен без употреба на изкуствени торове и пестициди
4. основен, цялостен, структурен, организиран, систематичен
ORGANIC law конституция, основен закон

organism ['ɔ:gənizm]
n организъм (и прен.)

organist ['ɔ:gənist]
n органист

organization [,ɔ:gənai'zeiʃn]
1. организация, устройство
2. организиране, учредяване, устройване
3. организация, дружество, тяло
4. aм. партиен апарат
5. ам. търговско предприятие

organize ['ɔ:gənaiz]
1. организирам (се), устройвам, уреждам
учредявaм, основавам
2. систематизирам
3. организирам се, ставам член на профсъюз
4. биол. ставам органичен, превръщам (се) в жива тъкан

organized ['ɔ:gənaizd]
1. биол. (снабден) с органи, превърнат в жив организъм
2. членуващ в профсъюз
ORGANIZED labour събир. организираното работничество

organizer ['ɔ:gənaizə]
n организатор

organizing a организационен (за способност и пр.)

organon ['ɔ:gənɔn]
n фил. органон

organum ['ɔ:gənəm]
n фил. органон

orgasm ['ɔ:gæzm]
n физиол. оргазъм

orgeat ['ɔ:ʒiæt]
1. ечемичена отвара
2. ам. безалкохолна напитка, приготвена от бадеми и пр

orgiastic [,ɔ:dʒi'æstik]
a оргиен, див, необуздан

orgy ['ɔ:dʒi]
n оргия
to engage in an ORGY of destruction отдавам се на безогледно разрушение
ORGY of colour пищно съчетание на багри

oriel ['ɔ:riəl]
n арх. еркер, закрит балкон

orient ['ɔ:riənt]
I. 1. the О. Изтокът, източните страни, Ориентът
2. поет. изток
3. силен блясък
ORIENT pearl блестяща скъпа перла
4. източно небе, изгрев, изгряващо слънце
II. 1. поет. източен, ориенталски
2. блестящ, светъл, искрящ (за скъпоценни камъни)
3. ост. блестящ, сияен (за слънцето, светлинa)
ORIENT sun изгряващо слънце
III. вж. orientate

oriental [,ɔ:ri'entl]
I. 1. източен, ориенталски, азиатски
2. чист, блестящ, висококачествен, с голяма стойноет
II. n ориенталец

Orientalist [,ɔ:ri'entəlist]
n специалист по източни езици и култури, ориенталист

orientalize [,ɔ:ri'entəlaiz]
v придавам ориенталски характер/вид на, придобивам ориенталски характер/вид

orientate ['ɔ:rienteit]
1. определям местоположението на (по компас), ориентирам
2. строя здание/църква с фасада, обърната към изток, ориентирам/насочвам към изток
3. прен. осведомявам се, насочвам се
4. обръщам се на изток/в дадена посока
to ORIENTATE oneself ориентирам се

orientation [,ɔ:rien'teiʃn]
n ориентиране, ориентация, ориентировка, насочване

orifice ['ɔrifis]
1. отвърстие, отвор
2. устие, проход
3. тех. дюза, жиглъор, щуцер, калибриран отвор

origan ['ɔrigən]
n бот. див риган (Origanum vulgare)

origanum ['ɔrigənəm]
n бот. див риган (Origanum vulgare)

origin ['ɔridʒin]
1. произход, произхождение
2. източник, начало, извор
the ORIGIN of the quarrel (първо) причината за кавгата
3. род, потекло
4. мат. начало (на координати)

original [ə'ridʒənl]
I. 1. (първо) начален, първичен, най-ранен
ORIGINAL edition първо издание
the ORIGINAL picture оригиналът на картината
ORIGINAL sin рел. първородният грях
2. достоверен, автентичен, истински, оригинален, неиздаден, в ръкопис
3. самобитен, творчески, оригинален
4. особен, ексцентричен
II. 1. опигинал, първоизточник
2. особняк, чудак, оригинал

originality [ə'ridʒə'næliti]
1. автентичност, истинност, достоверност
2. оригиналност, самобитност

originally [ə'ridʒənəli]
1. първоначално, от самото начало
2. по произход

originate [ə'ridʒineit]
1. давам/слагам начало на, пораждам, създавам
2. водя началото си, произлизам, произхождам (from/in something, from/with someone от)

origination [ə'ridʒi'neiʃn]
1. начало, произход, произхождение, създаване, изнамиране (на машина и пр.)
2. пораждане

originator [ə'ridʒineitə]
n автор, създател, изобретател, основоположник

oriole ['ɔ:rioul]
1. n зоол. авлига, чичопей, златен кос (Oriolus oriolus) (и golden ORIOLE)
2. ам. вид скорец (Icterus galbula)

Orion [ə'raiən]
n астр. Орион (съзвездие)
ORION's hound астр. Сириус (звезда)

orison ['ɔrizən]
n ост. обик. pl молитва

orlop ['ɔ:ləp]
n мор. най-долна (трета) палуба

ormolu ['ɔ:moulu:]
1. сплав от мед, калай, цинк, имитация на злато, позлатен бронз (за украса на мебели и пр.)
2. прен. просташко украшение
3. attr направен от/украсен с позлатен бронз

ornament ['ɔ:nəmənt]
I. 1. украшение, орнамент, декорация, украса
rich in ORNAMENT богато украсен
2. pl църк. богослужебни. принадлежности
3. нещо/някой, който вдъхва почит и уважение
he is an ORNAMENT to his profession той прави чест на професията си
II. v украсявам, декорирам, разкрасявам, разхубавявам

ornamental [,ɔ:nə'mentl]
I. a декоративен, орнаментален
II. n декоративен предмет, особ. растение

ornamentalist [,ɔ:nə'mentəlist]
n декоратор

ornamentation [,ɔnəmen'teiʃn]
1. украшение, декорация, украса
2. украсяване, декориране

ornate [ɔ:'neit]
1. богато украсен
2. натруфен, претрупан (за стил и пр.)

ornery ['ɔ:nəri]
1. a ам. разг. опак, свадлив
2. просташки

ornithological [,ɔ:niθə'lɔdʒikl]
a орнитоложки

ornithology [,ɔ:ni'θɔlədʒi]
n орнитология

orogenesis [,ɔrɔdʒenisis]
n геол. opoгенезис, орогенеза

orogeny [ɔ'rɔdʒini]
n геол. opoгенезис, орогенеза

orography [ɔ'rɔgrafi]
n геогр. орография

orotund ['ɔroutʌnd]
1. a книж. звучен, пълен, плътен (за глас)
2. надут, натруфен, бомбастичен, превзет

orphan ['ɔ:fn]
I. 1. сирак, сираче
2. attr сирашки, сиротен. сиротски, сиротински
II. v правя/оставям сирак, осиротявам

orphanage ['ɔ:fənidʒ]
1. сирашество, сиротство
2. сиропиталище, приют за сираци

orphaned ['ɔ:fənd]
a осиротял

orphean [ɔ:'fi:ən]
I. a поет. орфейевски, мелодичен
II. n фил. Орфик

Orphic ['ɔ:fik]
1. фил. орфически
2. прен. очарователен, очароващ
3. тайнствен, мистичен, оракулски, пророчески

Orpington ['ɔ:piŋtən]
n орпингтон (порода кокошки)

orrery ['ɔrəri]
n планетарий

orris ['ɔris]
n бот. ирис, перуника (Iris florentina)

orthoclase ['ɔ:θəkleiz]
n минер. ортоклаз

orthodox ['ɔ:θədɔks]
1. правоверен, ортодоксален, общоприет
2. рел. православен

orthodoxy ['ɔ:θədɔksi]
1. правоверност, ортодоксалност, общоприетост
2. рел. православие

orthogonal [ɔ:'θɔgənl]
a геом. правоъгълен, ортогонален

orthographical [,ɔ:θou'græfikl]
a правописен

orthography [ɔ:'θəgrəfi]
n правопис

orthopaedic [,ɔ:θou'pi:dik]
a мед. ортопедичен

orthopaedics [,ɔ:θou'pi:diks]
n ортопедия

orthopaedy ['ɔ:θoupi:di]
n ортопедия

orthoptera [ɔ:'θɔptirə]
n зоол. правокрили

ortolan ['ɔ:tələn]
n зоол. градинска овесарка (Emberiza hortulana)

oscillate ['ɔsileit]
1. клатя се, люлея се, разлюлявам
2. ел. вибрирам, колебая (се), трептя, осцилирам
3. генерирам
4. колебая се (между две мнения и пр.)

oscillation [,ɔsi'leiʃn]
1. клатене, люлеене
2. ел. вибрация, колебание, трептене, вибриране, осцилация

oscillator ['ɔsileitə]
1. n тех. осцилатор
2. генератор на трептения, вибратор, автогенератор

oscular ['ɔskjulə]
1. зоол. устен
2. шег. свързан с целуване
OSCULAR demmistrations целувки и прегръдки

osculate ['oskjuleit]
1. шег. целувам (се)
2. биол. Сроден съм (with с)
3. мат. допирам (се)

osculum ['ɔskjuləm]
n зоол. уста, отвърстие, смукало

osier ['ouʒə]
1. n бот. кошничарска ракита, върба (Salix viminalis)
2. attr върбов, ракитов

osier-bed ['ouʒəbed]
n ракитак, върбалак

osmium ['ɔzmiəm]
n хим. осмий

osmose ['ɔzmous]
n физ. осмоза

osmosis [ɔz'mousis]
n физ. осмоза

osmund ['ɔzmənd]
n бот. царска папрат, осмунда (Osmunda regalis). osmund, osmunda n бот. царска папрат, осмунда (Osmunda regalis)

osprey ['ɔspri]
1. зоол. орел рибар (Pandion haliaetus)
2. перо за украса

osseous ['ɔsiəs]
1. костен
2. кокалест

ossicle ['ɔsikl]
n анат. костица, кокалче

ossification [,ɔsifi'keiʃn]
n вкостеняване, образуване на кост

ossifrage ['ɔsifridʒ]
1. n зоол. брадат лешояд (Gypaetus barbatus)
2. osinrey

ossify ['ɔsifai]
1. превръщам (се) в кост, вкостенявам се
2. прен. закостенявам

ossuary ['ɔsjuəri]
1. костница, гробница
2. урна за съхраняване на праха след кремация

ostensible [ɔ'stensibl]
1. привиден, мнцм, фиктивен, покачен
2. явен, видим

ostensibly [ɔ'stensibli]
adv повидимому, привидно, уж

ostensory [ɔ'stensəri]
n църк. дарохранителница

ostentation [,ɔsten'teiʃn]
n показност, суетност, самохвалство

ostentatious [,ɔsten'teiʃəs]
a показен, външен, привиден, (само) изтъкващ се
OSTENTATIOUS jewellery прости ефектни бижута
in an OSTENTATIOUS вмишег така, че да привлече внимание/да направи впечатление

osteology [,ɔsti'ɔlədʒi]
n остеология

osteopathy [,ɔsti'ɔpæθi]
n мед. остеопатия

ostler ['ɔslə]
n ост. кoняр (обик. в хан)

ostracism ['ɔstrəsizm]
1. ист. остракизъм, изгнание
2. отлъчване от обществото

ostracize ['ɔstrəsaiz]
1. ист. остракирам, пращам в изгнание/на заточение
2. отлъчвам от обществото

ostrich ['ɔstritʃ]
n зоол. щраус (Struthio camelus)
to have the digestion of an OSTRICH имам много здрав стомах, стомахът ми мели всичко
OSTRICH policy щраусова политика, политика на самоизмама

ostrogoth ['ɔstrougɔθ]
n ист. остгот

other ['ʌðə]
I. a друг, различен
the OTHER world оня свят
I do not wish him OTHER than he is харесвам го такъв, какъвто си е
II. pron и pl друг, друг някой
someone or OTHER някой си
some day or OTHER някой ден
no OTHER than никой друг освен
one or OTHER of us някой от, нас
you are the man of all OTHERs вие сте най-подходящият човек
each OTHER един друг, един другиму
III. adv иначе, другояче (освен)
I could not do it OTHER than hurriedly само набързо можех да го направя

otherness ['ʌðənis]
n различно естество/характер, различие

otherwise ['ʌðəwaiz]
I. adv иначе, другояче, в друго отношение, в противен случай
should it be OTHERWISE в противен случай
if he is not OTHERWISE engaged ако няма други ангажименти
additions automatic and OTHERWISE автоматични и неавтоматични добавки
the merits or OTHERWISE качествата и слабостите
II. a различен, друг
the matter is quite OTHERWISE въпросът е съвсем различен/е поставен съвсем различно
how can it be OTHERWISE than useless? това не е ли чисто и просто безполезно? their OTHERWISE dullness техният иначе скучен характер

otherwise-minded [,ʌðəwaiz'maindid]
a който е на различно мнение/в разрез с общоприетото мнение

otherworldly [,ʌðə'wə:ldli]
a духовен, непрактичен, не за този свят

otic ['outik]
a анат. ушен

otiose ['ouʃious]
1. a книж. излишен, безполезен, ненужен
2. ряд. незает, свободен (за време)

otitis [ou'taitis]
n мед. отит

otology [ou'tɔlədʒi]
n отология

otter ['ɔtə]
1. зоол. видра (Lutra vulgaris)
2. кожата на видра

Otto ['ɔtou]
вж. attar

Ottoman ['ɔtəmən]
1. a отомански, турски
2. n отоманин, турчин, ост. османлия
3. n отоманка, диван

ouch [autʃ]
int ой! ай! ox!

ought [ɔ:t]
1. трябва, би трябвало, желателно е, длъжен съм
it OUGHT to have been done long ago трябваше/трябвало е това отдавна да се свърши
2. би трябвало, вероятно е
he OUGHT to be there now би трябвало/може да се очаква той вече да е там

ouija ['wi:ja:]
n масичка за спиритически сеанси

ounce [auns]
I. 1. унция (мярка за тежест 28,3 г)
fluid OUNCE унция за точности (англ. 28,4 куб. см, ам. 29,6 куб. см)
2. прен. нещо малко, грам, зърно, троха, частица, капка
II. n зоол. вид азиатска пантера (Uncia uncia)

our [auə]
pron poss attr наш
he is in OUR midst той e сред нас
for all OUR sakes заради всички нас

ours [auəz]
pron pass наш
OURS is a nice house имаме хубава къща, хубава ни е къщата
it is по business of OURS това не e наша работа/не ни засяга

ourself [,auə'self]
ourselves (когато монарх, редактор и пр. говори за себе си в мн. ч.)

ourselves [,auə'selvz]
1. refl себе си, си, се
2. Emph сами (без чужда помощ)

ousel вж. ouzel

oust [aust]
1. изтиквам, измествам
2. изпъждам, изгонвам
3. юр. изваждам, изкарвам (от имот, владение)

ouster ['austə]
n юр. изваждане, изкарване (от владение и пр., обик. по незаконен път)

out [aut]
I. 1. вън, навън, на открито
OUT there ей там
to go OUT излизам
OUT you go! махай се оттук! to stay OUT не се прибирам вкъщи
to be OUT излязъл съм, не съм вкъщи
to dine OUT вечерям навън
they are OUT a great deal много ходят/излизат
my daughter is not OUT yet дъщеря ми още не излиза в обществото (малка e)
day OUT ден за излизане, свободен ден (за прислуга)
2. отдалеченост
OUT at sea в/на открито море
to live OUT in the country/in Australia живея в провинцията/в Австралия
3. излизане, появяване
the roses are OUT розите ca цъфнали
the chicken is OUT пилето се e излюпило
the sun is OUT слънцето e изгряло/се e показало
the rash is OUT обривът e избил
the book is OUT книгата e излязла от печат, книгата е дадена (на абонат-от библиотеката)
4. разкриване, обявяване, издаване (на нареждане и пр.)
to be OUT разчувам се, бивам разкрит
5. изчерпване, изгасване, завършване, свършване
the year is not. OUT yet годината още не е изтекла
before the day/week is OUT до края на деня/седмицата
the fire/candle/light is OUT огънят/свещта/светлината e загаснала
the lease is OUT наемният срок e изтекъл
short skirts are OUT късите поли не ca вече на мода
the conservatives are OUT консерваторите вече не ca на власт
6. пропуск, грешка
to be OUT in one's calculations сметките ми не излизат
you are not far OUT почти си прав, почти позна/отгатна
your guess is a long way OUT съвсем не позна/не отгатна
my watch is five minutes OUT часовникът ми избързва/изостава с пет минути
ту elbow is OUT лакътят ми е изкълчен
7. в безсъзнание
8. бокс аут
9. футб. аут
10. на глас, високо
to speak OUT изказвам се гласно
11. скарване (with)
to be OUT with someone скаран съм с някого
12. превежда се с глагол
OUT with him! изпъдете/изхвърлете го навън! OUT with it! казвай де! хайде, говори
13. OUT of вън от, извън
I was never OUT of England никога не съм бил извън Англия
fish cannot live OUT of water рибите не могат да живеят вън от водата
to look/jump OUT of the window поглеждам/скачам от прозореца
to be OUT of it извън компанията/изолиран съм, не съм замесен, не участвувам, на (известно разстояние) от
ten miles OUT of London (на) десет мили от Лондон, от (за материя, източник)
hut made OUT of old planks колиба, направена от стари дъски
to drink OUT of a cup пия от чаша
OUT of the housekeeping money от парите за домакински разходи
can good come OUT of evil? от злото може ли да излезе добро? без
we're OUT of sugar/petrol нямаме захар/бензин, свърши ни се захарта/бензинът, от, по, поради, вследствие на
OUT of envy от завист
OUT pf necessity по необходимост, от, измежду
this is one instance OUT of several това e един пример от няколко
choose one OUT of these ten избери си един от/измежду тези десет, резултат
to cheat someone OUT of his money измъквам парите на някого (с измама)
to talk someone OUT of doing something убеждавам някого да не прави нещо
to frighten someone OUT of his wits изкарвам акъла на някого (от страх), състояние извън нормалното
to be OUT of one's mind/senses не съм на себе си, луд съм
OUT of control вж. control 1, от (дадена майка, за животно)
the journey OUT пътуването дотам, отиването
to be (all) OUT for/to с всички сили се стремя към/да
I am not OUT to reform the world не съм се заел/тръгнал да оправям света
all OUT с пълна скорост, с всички сили
OUT and about на крака, оздравял
OUT and away несравнено, далеч, къде-къде
OUT and OUT съвършен, истински
to be OUT разг. забранен съм, излязъл съм от затвора, изхвърлен/изключен съм, изчистен/излязъл съм (за петно и пр.)
that plan is OUT този план е неприложим/не струва
bridge is the best game OUT бриджът e най-хубавата игра (на света)
OUT from under облекчен от грижа/бреме
II. 1. през, от
to look OUT the window гледам през прозореца
2. по
to go OUT the old road излизам/тръгвам по стария път
III. 1. сn. на чужд терен (за мач)
2. потеглящ, тръгващ
3. изходящ (за поща)
4. отдалечен
5. необикновен, необичаен
6. тех. изключен
IV. n 1. начин за измъкване, вратичка
2. печ. пропуск, изпуснат материал
3. pl парл. опозиция
4. pl обтегнати/лоши отношения
at OUTs, on the OUTs в лоши отношения
from OUT to OUT ам. от единия край до другая
the ins and OUTs правителството и опозицията, подробностите (на процедура и пр.), прен. механизъм
V. 1. изхвърлям, изпъждам
2. сп. нокаутирам
3. излизам наяве
the truth will OUT истината не може да се скрие
VI. 1. из-, извън-, далечен
2. над-, пре-
3. краен

outage ['autidʒ]
1. n тех. престой (на съоръжение)
2. ел. прекъсване в енергозахранването/електроснабдяването
3. прекъсване (в работа)

out-and-out [,autənd'aut]
I. a пълен, съвършен, стопроцентов
II. adv напълно, окончателно, съвършено

out-and-outer [,autənd'autə]
1. n sl. безподобен човек/предмет
2. екстремист
3. краен привърженик
4. опашата лъжа

outback ['autbæk]
n пуста затънтена област/край (особ. В Австралия)

outbalance [,aut'bæləns]
вж. outweigh

outbid [,aut'bid]
v (-bid) наддавам, предлагам по-висока цена от

outboard ['autbo:d]
a мор. извънборден (за двигател на лодка)

outbound ['autbaund]
1. тръгващ на далечно пътуване/плаване
2. подлежащ на натоварване/експедиране

outbrave [,aut'breiv]
1. предизвиквам, държа се попредизвикателно от
to OUTBRAVE the storm устоявам/издържам на бурята
2. превъзхождам по храброст

outbreak ['autbreik]
1. избухване (и на война), изблик
2. изригване (на вулкан)
3. геол. outcrop
4. нашествие (на скакалци и пр.), инвазия
5. бунт, въстание

outbreeding ['aut,br:diŋ]
n зем. кръстосване на несродни индивиди

outbuilding ['aut,bildiŋ]
n допълнителна постройка в двора (навес, плевня и пр.)

outburst ['autbə:st]
1. взрив, избухване (и прен.), изблик, кипване
2. outcrop

outcast ['autka:st]
I. 1. изгнаник, бездомник, парий
social OUTCASTs хора, отхвърлени от обществото
2. нещо отхвърлено/изхвърлено
3. attr прокуден, изгнанически, бездомен
II. v лишавам от кастови права

outcaste ['autka:st]
I. a непринадлежащ към някаква каста (в Индия), без кастови права
II. 1. парий
2. прен. изгнаник

outclass [,aut'kla:s]
1. превъзхождам, от по-висша класа съм, надминавам, далеч превишавам
2. лесно побеждавам

outcome ['autkʌm]
n резултат, изход, последствие

outcrop ['autkrɔp]
I. 1. геол. оголване, излизане на повърхността, оголена скала
2. прен. проявление, (неочаквано) появяване/изблик
the recent OUTCROP of strikes ам. избухналите напоследък стачки
II. 1. геол. оголвам се, излизам на повърхността
2. ам. прен. появявам се, излизам наяве

outcry ['autkrai]
1. викове (науплаха и пр.), врява, глъчка
2. протест
повик (against)

outdated [,aut'deitid]
a остарял, демодиран, излязъл от мода

outdid вж. outdo

outdistance [,aut'distəns]
v нaдпpeвapвaм, нaдбягвaм, ocтaвям зад себе си, излизам начело на/иапред от

outdo [,aut'du:]
v (-did, -done) надминавам, превъзхождам

outdoor ['autdɔ:]
a който се извършва/намира навън/на открито, външен
OUTDOOR theatre летен театър
OUTDOOR relief ост. помощи, разпределени между нуждаещи се, незачислени в приют за бедни

outdoors [,aut'dɔ:z]
adv на открито, навън

outer ['autə]
I. a външен
the OUTER man външността, дрехите
OUTER garments горни дрехи
the OUTER world материалният свят, външните/чуждите хора
2. поотдалечен, по-далечен
3. фил. обективен, физиче ски
the О. Ваг събир. младшите адвокати
II. 1. воен. външен кръг на мишена
2. попадение във външния кръг (на мишена)
3. ел. краен/външен проводник (в многопроводна система)

outermost ['autəmoust]
a най-отдалечен, най-външен

outer space [,autə'speis]
n космическото пространство

outface [,aut'feis]
1. гледам втренчено/нахално, накарвам (някого) да сведе очи, сконфузвам
2. Твърдо устоявам/излизам насреща на

outfall ['autfɔ:l]
1. устие (на река, езеро)
2. водосток, водоотвод, улук

outfield ['autfi:ld]
1. отдалечена нива
2. прен. неизследвана/непозната облает
3. бейзбол, крикет и пр. попето извън игрището

outfit ['autfit]
I. 1. снаряжение, екипировка, скип, съоръжения, принадлежности, комплект (уреди, инструменти)
2. ам. физически, умствени и пр. способности
mental OUTFIT умствен багаж
3. разг. организирана група, команда, дружина
4. воен. част, поделение
5. разг. предприятие, учреждение
II. v (-tt-) снабдявам (се), обзавеждам (се), екипирам (се)

outfitter [,aut'fitə]
n доставчик на екипировка/принадлежности, търговец на готови дрехи/галантерия

outflank [,aut'flæŋk]
1. воен. обхождам/обхващам във фланг
2. прен. надхитрям

outflow ['autflou]
I. 1. изтичане, изливане
2. прен. изблик, излияние
3. устие, изход
4. прен. изтичане (на злато и пр. -от страната)
5. изтекло количество
II. v изтичам, изливам се

outfox [,aut'fɔks]
v разг. надхитрям

outgeneral [,aut'dʒenərəl]
v (-ll-) побеждавам чрез по-голямо военно изкуство, показвам по-изкусна тактика от

outgo [,aut'gou]
I. v (-went, -gone) надминавам, превъзхождам
II. 1. тръгване, заминаване
2. изтичане
3. разход, разноски

outgoing ['autgouiŋ]
1. който излиза/тръгва/напуска/заминава
OUTGOING tide морски отлив
OUTGOING tenant напускащ наемател
2. изходящ (за писмо и пр.)
3. тех. отработен
4. пол. който напуска поста си/е подал оставка
5. дружелюбен, отзивчив

outgone вж. outgo

outgrow [,aut'grou]
1. надраствам, израствам повече от
to OUTGROW one's clothes израствам и дрехите ми омаляват
to OUTGROW one's strength пораствам изведнъж много, източвам се
2. прен. надраствам, надживявам (лоши навици и пр.)

outgrowth ['autgrouθ]
1. издънка, израстък, филиз
2. прен. резултат, следствие, последица, продукт

out-herod [,aut'herəd]
v надминавам по жестокост/екстравагантност
to OUT-HEROD Herod превишавам всички граници, театр. шаржирам

outhouse ['authaus]
1. outbuilding
2. ам. клозет в двора

outing ['autiŋ]
n разходка, екскурзия

outlandish [aut'lændiʃ]
1. ост. чуждестранен, чуждоземен
2. необичаен, странен, необикновен, чудат
3. груб, грубоват
4. отдалечен, затънтен, глух

outlast [,aut'la:st]
1. трая/издържам/изтрайвам повече от
2. надживявам, живея повече от

outlaw ['autlɔ:]
I. 1. ист. човек, обявеи извън закона, изгнаник, беглец, разбойник
2. ам. организация, поставена извън закона
3. кон, който не може да бъде обязден
4. attr незаконен
II. 1. обявявам извън закона
2. прен. изгонвам от обществото, подлагам на остракизъм
3. обявявам за незаконен

outlawry ['autlɔ:ri]
1. обявяване извън законите
2. прен. изгнание от обществото, остракизъм

outlay ['autlei]
n разноски, разходи
харчове (on, for), изразходвана сума

outlet ['autlet]
1. изпускателен отвор, извод, изход, изходна тръба/канал
2. прен. отдушник
3. изтичане, изпускане, отвеждане
4. пазар, пласмент

outlier ['autlaiə]
1. отдалечена/откъсната част
2. служещ, който живее вън от учреждението
3. геол. хълм/планина, откъсната от останалия масив
4. външен човек

outline ['aut'lain]
I. 1. очертание, контури, скица
in OUTLINE в общи черти, контурен (за рисунка)
2. схематично изложение
OUTLINEs of astronomy елементарна астрономия, увод в астрономията
II. 1. рисувам контурите/очертанията на, очертавам
2. скицирам (роман, рисунка), нахвърлям (проект. план), описвам в общи черти

outlive [,aut'liv]
1. вж. outlast
2. просъществувам, преживявам

outlook [,autluk]
1. перспектива, изглед
2. гледка (on, over)
3. възглед, становище, схващане
world OUTLOOK, OUTLOOK on/upon life светоглед, мироглед
4. бдителност
to be on the OUTLOOK нащрек съм

outlying ['aut,laiiŋ]
a отдалечен, далечен, затънтен

outmanoeuvre [,autmə'nu:və]
1. побеждавам чрез по-изкусни маневри/ходове
2. прен. надхитрям

outmatch [aut'mætʃ]
v превъзхождам, превишавам

outmoded [,aut'moudid]
a старомоден, демодиран

outmost ['autmoust]
вж. outermost

outnumber [,aut'nʌmbə]
v превъзхождам числено/по количество

out-of-date [,autəv'deit]
a остарял, старомоден, демодиран, излязъл от употреба

out-of-door [,autəv'dɔ:]
вж. outdoor

out-of-doors [,autəv'dɔ:z]
вж. outdoors

out-of-the-way [,autəvðə'wei]
1. отдалечен, далечен, затънтен
2. необикновен, необичаен, малко известен (за данни и пр)

out-of-work [,autəv'wə:k]
a безработен

outpace v изпреварвам

outpatient ['aut,peiʃnt]
n амбулаторно болен

outplay [,aut'plei]
1. v играя по-добре от, надигравам
2. свиря по-добре/по-дълго от, надсвирвам

outpost ['autpoust]
1. преден пост, аванпост
2. воен. предна стража, стражева охрана

outpouring ['autpoiriŋ]
1. n обик. рl излияние
2. n изливане
3. v изливам

output ['autput]
1. производителност, изработване, пускане (на изделия)
2. тех. развивана (от машина) мощност, полезна мощност (на машина), ел. извод (от проводници), изводни краища
3. производство, продукция, мин. добив
the literary OUTPUT of the year издадената през годината литература
4. изч. тех. изходно устройство, устройство за извеждане/извод на информация
5. мат. резултат от изчисления

outrage ['autreidʒ]
I. 1. грубо нарушение на закона, престъпление
насилие (against), безчинство
OUTRAGE upon decency грубо нарушение на приличието
OUTRAGE against humanity престъпление спрямо човечеството
2. ам. обида, оскърбление
3. изнасилване
похитяване (on)
4. ам. гневен изблик, възмущение (at)
II. 1. престъпвам, нарушавам (закон)
2. ам. оскърбявам, обиждам
3. обезчестявам, похитявам

outrageous [aut'reidʒəs]
1. жесток, свиреп, насилнически
2. възмутителен, скандален, безобразен, безбожен, нечуван
OUTRAGEOUS injustice крещяща неправда
3. ексцентричен, екстравагантен

outran вж. outrun

outre ['u:trei]
1. a фр. пресилен
2. крайно екстравагантен, ексцентричен (за облекло)
3. непристоен, безсрамен

outreach [aut'ri:tʃ]
1. стигам по-високо/по-далече от
2. надминавам

outrider ['aut,raidə]
n ездач, съпровождащ екипаж като охрана, мотоциклетист, съпровождащ автомобил като охрана

outrigger ['aut,rigə]
1. мор. издадена навън временна мачта (за лебедка)
2. мор. рамка с гнезда за греблата
3. мор. странични поплавъци на кану (за да не се обръща)
4. стр. конзолна греда
5. стрела (на подемен кран)

outright ['autrait]
I. 1. съвършен, пълен, категоричен (за отказ), безрезервен
2. искрен, прям, откровен
3. явен, безспорен
OUTRIGHT rogue явен/пълен мошеник
II. 1. открито, направо, прямо, без заобикалки
2. наведнъж, напълно, изцяло, без колебание
to kill someone OUTRIGHT убивам някого на място (с един удар)
3. окончателно, завинаги

outrun [aut'rʌn]
1. надминавам, изпреварвам
2. превишавам границите
3. Избягвам от
to OUTRUN the constable разг. не се простирам според чергата си, заборчлявам

outrunner ['aut,rʌnə]
1. ист. слуга, който съпровожда пеш пътуващия в карета господар
2. куче водач (на впряг за шейна)

outset ['autset]
n начало
at/from the OUTSET от самото начало

outshine [,aut'ʃain]
1. блестя повече от
2. прен. затъмнявам, замъглявам, засенчвам

outside [,aut'said]
I. 1. външност, външна страна/част/повърхност
OUTSIDE of a bus горен стаж на автобус
impressions from the OUTSIDE впечатления на външен наблюдател
2. ист. пътник на покрива на дилижанс
3. краен предел
at the (very) OUTSIDE най-много
4. pl външни листа (на топ хартия)
II. 1. външен
2. краен, последен
OUTSIDE left/right сп. ляво/дясно крило
3. чужд, страничен, външен
OUTSIDE worker приходящ работник
OUTSIDE opinion чуждо мнение, мнение на външно/незаинтересовано лице
OUTSIDE job разг. престъпление, извършено от външни лица
4. най-голям, максимален, най-вероятен
5. незначителен, нищожен (за възможност)
III. 1. вън, навън, отвън, на открито
2. мор. в/на открито море
3. sl. на свобода, не в затвора
IV. 1. вън от, извън, отвъд
2. вън/настрана от
с изключение на (ам. и с of)
we cannot go OUTSIDE the evidence не можем да пренебрегнем доказателствата
OUTSIDE of a horse разг. на кон
to get OUTSIDE (of) разг. изяждам, изпивам

outsider [,aut'saidə]
1. външно лице/човек, лаик, любител
2. сп. състезател/кон, за когото не се очаква да спечели
3. разг. невъзпитан човек, простак, парвеню

outsize ['autsaiz]
1. нестандартен голям номер (за дрехи и пр.)
to take an OUTSIZE in shoes нося много големи обувки
2. извънредно голямо развитие
3. извънредно пълен човек
4. attr as outsized

outsized ['autsaizd]
a с необикновено голям размер

outskirts ['autskə:ts]
1. покрайнини, предградия
2. край (на гора)

outsmart [aut'sma:t]
v разг. ам. надхитрям

outspoken [,aut'spoukən]
a открит, прям, искрен
to be OUTSPOKEN говоря без заобикалки

outspokenly a искрено, откровено

outspokenness n искреност, откровеност

outspread [,aut'spred]
I. v (-spread) разпростирам, разстилам, разпервам, разгръщам
II. a разтворен, разперен, разстлан
with OUTSPREAD arms, with arms OUTSPREAD с разтворени обятия

outstanding [,aut'stændiŋ]
1. очебиен, отличителен, изтъкнат, бележит, виден
man of OUTSTANDING personality изключителна личност
2. неизплатен, неуреден, останал (за сметка, дълг)
3. прен. висящ, неизпълнен, спорен
a good deal of work is still OUTSTANDING има още доста работа за свършване
4. издаден, изпъкнал
boy with big OUTSTANDING ears момче с щръкнали уши

outstay [,aut'stei]
1. стоя по-дълго от (някого)
2. превъзхождам по издръжливост

outstretched [,aut'stretʃt]
a разтворен, разпрострян
OUTSTRETCHED arms отворени обятия
OUTSTRETCHED hand протегната ръка

outstrip [,aut'strip]
1. изпреварвам, надминавам, вземам преднина пред, оставям зад себе си
2. превъзхождам

outturn n изработка за определен период, разтоварено количество

outvote [,aut'vout]
v печеля повече гласове от, бия по гласове
we were OUTVOTEd мнозинството беше срещу нас

outward ['autwəd]
I. 1. външен, който е на повърхността
for OUTWARD application външен (за лекарство)
2. видим, материален
OUTWARD man тялото (обр. душата), шег. облекло, дрехи
OUTWARD form външен вид
3. привиден, повърхностен
4. насочен/отправен навън, мор. от изходното пристанище
on the OUTWARD voyage на отиване
II. n външен вид, външност
III. adv вън, навън

outward-bound ['autwəd,baund]
a мор. отплувал от изходното пристанище (за кораб)

outwardly ['autwədli]
adv външно, по външен вид, на вид

outwards ['autwədz]
вж. outward

outwear [aut'wɛə]
1. v (-wore, -worn). пpeживявам, надживявам, трая по-дълго от
2. износвам, изтърквам

outweigh [aut'wei]
1. тежа повече от
2. превишавам по значение, превъзхождам, надминавам, надделявам над

outwent вж. outgo

outwit [auf'wit]
1. надхитрям, надлъгвам, изигравам
2. заблуждавам, подмамвам по невярна диря

outwore вж. outwear

outwork ['autwə:k]
1. надомна работа
2. воен. външно укрепление
3. v работя повече или по-добре от някого

outworker ['autwə:kə]
n надомник

outworn ['autwɔ:n]
I. вж. outwear
II. a износен, остарял, изтъркан, негоден

ouzel ['u:zl]
1. n зоол. кос (Turdus merula)
2. ring OUZEL белогуш дрозд (Turdus torquatus)
3. water OUZEL воден кос (Cinclus aquaticus)

ova вж. ovum

oval ['ouvl]
I. геом. a овален, елипсовиден
II. n овал

ovary ['ouvəri]
n биол., бот. яйчник

ovate ['ouveit]
1. биол. яйцеобразен, яйцевиден
2. бот. овален

ovation [ou'veiʃn]
n овация

oven ['ʌvn]
n фурна, пещ

oven-ready ['ʌvn,redi]
a готов за печене (за храна полуфабрикат)

ovenware ['ʌvnwɛə]
n огнеупорни кухненски съдове

over ['ouvə]
I. 1. над, върху (и прен.), край, до
OVER a glass of beer на чаша бира
to sit OVER the fire седя край/до огъня
to go to sleep OVER one's work заспивам над работата си/както работя
with his coat OVER his shoulder с палто, преметнато през/на рамо
to set OVER the rest поставям над другите
how long will yon be OVER it? колко време ще ти отнеме това? to stumble OVER a stone препъвам се в/o камък
2. по, на, из
all OVER the town по/из целия град
all OVER the world из/по целия свят
OVER Europe, Europe OVER из цяла Европа
3. оттатък, отвъд, през
the house OVER the way отсрещната къща
to speak OVER one's shoulder говоря през рамо
to escape OVER the frontier избягвам през границата
4. oт (ръба на нещо)
to fall OVER a cliff падам от скала
to flow OVER the edge проливам
5. през, през (цялото) време, в течение на
OVER the past 25 years в течение на/през последните 25 години
can you stay OVER Sunday? можеш ли да останеш и неделя/до понеделник? he will not live OVER today той няма да доживее до утре
6. над, повече от
it costs OVER USD 50 струва над 50 долара
OVER and above their wages освен/плюс/свръх надницата им
7. по (радио, телефон и пр.)
8. за, относно, във връзка с
to laugh OVER something смея се на/за нещо
trouble OVER money парични затруднения
II. 1. оттатък, отвъд, от/на другата страна
to jump OVER прескачам
OVER here ей ту к, отсам
OVER there ей там
2. насам, у/при мен, нас и пр.
he is OVER from Greece дошъл e от Гърция
ask him OVER покани го да дойде
we are having some friends OVER поканили сме приятели у нас
3. падане, прекатурване пре-
to fall OVER прекатурвам се
and OVER I went претърколих се
the milk boiled OVER млякото изкипя
4. предаване, преотстъпване и пр. пре-
to hand something OVER to someone предавам някому нещо
to go OVER to the enemy преминавам към неприятеля
OVER (to you)! сега e ваш ред! (радиотелеграфия и пр.)
5. от край до край, изцяло, навсякъде
to search the town OVER претърсвам целия град
he's English all OVER той e типичен англичанин
to be mud all OVER/разг. all OVER mud целият съм покрит с кал
to ache all OVER всичко ме боли
to paint OVER заличавам с боя
to look OVER accounts преглеждам сметки
to think something OVER премислям нещо
to talk the matter OVER обсъждам/разисквам въпрос
6. завършване, край
the play is OVER пиесата свърши
the rain is OVER дъждът преваля
it's all OVER всичко e свършено
it's OVER and done with окончателно e свършено, напълно e уредено
7. още веднъж, отново, пак (и OVER again)
I had to do it all OVER again трябваше да го правя пак от начало до край
ten times OVER десет пъти едно след друго
OVER and again много/безброй пъти, неведнъж
to turn something OVER and OVER обръщам нещо на всички страни
8. допълнително, отгоре, в остатък
children of fourteen and OVER деца от четиринайсет години нагоре
keep what is left OVER задръжте остатъка
nine divided by four makes two and one OVER девет делено на четири прави две и едно в остатък
I shall have something OVER ще ми остане нещо
9. извънредно, необичайно, особено
she grieves OVER much тя скърби прекалено много
he hasn't done it OVER well не го e направил особено добре
III. 1. горец, по-висш, по-висок
2. външен
3. допълнителен, извънреден, в повече
4. прекомерен
IV. pref свръх-, над-, пре-

overact [,ouvər'ækt]
v театр. шаржирам, прен. престаравам се

overage ['ouvəreidʒ]
a над предвидената/пределната възраст

overall ['ouvərɔ:l]
I. 1. престилка (работническа, лекарска и пр.)
2. pl комбинезон (работни дрехи, широки панталони с презрамки)
3. pl воен. парадни панталони
4. pl високи непромокаеми гамаши/гетри
II. 1. пълен, цял, общ, пределен, външен
OVERALL dimension габаритен/общ/пълен размер
OVERALL efficiency тех. обща производителност/коефициент на полезно действие
2. всеобщ, всеобемен, всеобхватен, цялостен
III. adv общо

overalls n pl работнически дрехи, комбинезон

overarm ['ouvəra:m]
1. a сп. плуване със загребване през рамо
2. крикет със замах през рамо

overate вж. overeat

overawe [,ouvər'ɔ:]
v всявам страх у, сплашвам, държа в страх

overbalance [,ouvə'bæləns]
I. 1. губя равновесие и падам, (пре) обръщам (се), (пре) катурвам (се)
2. outweigh
II. 1. превес, излишен товар, свръхтовар
2. излишък

overbear [,ouvə'bɛə]
1. надделявам над, надвивам, надмогвам, смазвам, потушавам, потъпквам
2. превъзхождам

overbearing [,ouvə'bɛəriŋ]
a надменен, арогантен, заповеднически

overbearingly a надменно, властно

overbid [,ouvə'bid]
1. наддавам повече от, наддавам отгоре (на търг)
2. карти обявявам повече от (партнъора) /повече, отколкото трябва

overblown [,ouvə'bloun]
1. прецъфтял (за цвете), попреминал (за женска красота)
2. преминал, разнесъл се (за буря, облак)
3. пълен, едър
4. надут, претенциозен

overboard ['ouvəbɔ:d]
adv мор. извън борда
to throw OVERBOARD хвърлям в морето, прен. изоставям, зарязвам
to go OVERBOARD разг. възторгвам се

overbook [,ouvə'buk]
v издавам повече билети, отколкото са местата

overbore вж. overbear

overborne вж. overbear

overbuild [,ouvə'bild]
1. застроявам прекалено нагъсто
2. надстроявам (етаж)

overburden [,ouvə'bə:dn]
v претоварвам, товаря свръх мярката, обременявам

overcame вж. overcome

overcast [,ouvə'ka:st]
I. 1. засенчвам, покривам, заоблачавам се
2. почиствам, подшивам, поръбвам
II. a облачен, тъмен, мрачен

overcharge [,ouvə'tʃa:dʒ]
I. 1. ел. претоварвам, презареждам
2. препълвам
3. искам много висока цена
4. претрупвам, претоварвам (описание, картина и пр.)
5. преувеличавам
6. надписвам (сметка)
II. 1. ел. претоварване, презареждане
2. претрупване. препълване
3. много висока цена

overcloud [,ouvə'klaud]
v покривам се с облаци, заоблачавам се, притъмнявам, засенчвам

overcoat ['ouvəkɔθ]
n горно палто, шинел

overcoating ['ouvə,koutiŋ]
n плат за балтони

overcome [,ouvə'kʌm]
1. побеждавам, преодолявам, превъзмогвам
2. завладявам, овладявам, обхващам
OVERCOME by обхванат/обзет/измъчен/сломен/изтощен от
to be OVERCOME with sleep оборва ме сън

overcrop [,ouvə'krɔp]
v (-pp-) изтощавам (почва)

overcrowd [,ouvə'kraud]
v претъпквам (с хора), пренаселвам

overdo [,ouvə'du:]
1. прекалявам, отивам до крайност
2. готв. препичам, прегарям, преварявам

overdone a прекален

overdraft ['ouvədra:ft]
1. превишаване на кредит (в банка)
2. сума, превишаваща кредита

overdraw [,ouvə'drɔ:]
1. v (-drew, -drawn) npeвишавам кредита си (в банка)
2. прекалявам, преувеличавам, пресилвам (при рисуване, разказване и пр.)

overdress [,ouvə'dres]
v контя се, кича се, труфя се

overdrew вж. overdraw

overdrive v преуморявам

overdue [,ouvə'dju:]
1. закъснял
2. просрочен
OVERDUE bill просрочена полица

overeat [,ouvər'i:t]
v преяждам

overestimate [,ouvər'estimeit]
I. v оценявам много високо, надценявам
II. 1. прекалено висока оценка
2. раздута сметка

overfall ['ouvəfɔ:l]
1. бързей (на река)
2. тех. преливник

overflow [,ouvə'flou]
I. 1. проливам, разливам се (за река), заливам (се), стичам се
2. препълвам
to OVERFLOW with прен. преизпълиен съм с
II. 1. преливане, разливане, наводнение
2. излишък
OVERFLOW meeting събрание за хората навън/за които не е имало място в залата

overgrown [,ouvə'groun]
1. израснал прекалено бързо, източил се (за дете)
2. обрасъл, буренясал, занемарен

overgrowth ['ouvəgrouθ]
1. ненормално бърз растеж
2. обрастване, буйна растителност

overhand ['ouvəhænd]
а, adv (извършен) през рамо, отгоре

overhang [,ouvə'hæŋ]
v (-hung) надвисвам (и прен.), нависвам

overhaul [,ouvə'hɔ:l]
I. 1. правя основен/капитален ремонт
2. преглеждам (книжа, болен и пр.)
3. настигам, задминавам
II. 1. основен ремонт
2. щателен преглед, ревизия, преразглеждане

overhead [,onvə'hed]
I. adv горе, отгоре, над главата, на по-горния стаж
II. 1. горен, надземен, въздушен (за проводник и пр.)
OVERHEAD railway въздушна железница
OVERHEAD road естакада
2. режиен (за разноски)
III. n рl режийни разноски

overhear [,ouvə'hiə]
1. дочувам, чувам, без да искам
2. подслушвам

overhung вж. overhang

overindulgence [,ouvərin'dʌldʒəns]
1. n. разглезване, глезене
2. преяждане, прекаляване (in)

overjoyed [,ouvə'dʒɔid]
a вън от себе си от радост, много зарадван

overkill ['ouvəkil]
n воен. ядрена мощност, много поголяма от необходимата за унищожаване на неприятеля

overlaid вж. overlay

overland [,ouvə'lænd]
I. adv по сушата, на сушата
II. a сухопътен

overlap [,ouvə'læp]
I. 1. застъпвам (се), съединя вам чрез застъпване
2. стърча, излизам навън
3. съвпадам отчасти
4. изч. тех. препокривам
II. 1. застъпване
2. изч. тех. препокриване
3. геол. несъгласно залягане
3. мин. фикритие

overlay [,ouvə'lei]
I. 1. покривам (и с боя), наслоявам, облицовам
2. печ. подлагам
II. 1. пласт, настилка, облицовка, дървена инкрустация, малка покривка
2. печ. подложка, горен лист (на декел)
3. шалче, връзка
III. вж. overlie

overleaf [,ouvə'li:f]
adv на гърба (на лист, страница)

overleap [,ouvə'li:p]
1. v (-leaped, -leapt) npeскачам
2. нaдcкaчaм to OVERLEAP oneself прен. надценявам възможностите си, изхвърлям се
3. пропускам

overlie [,ouvə'lai]
1. покривам, лежа над
2. задушавам (бебе)

overload [,ouvə'loud]
I. v npeтовapвaм
II. n претоварване, свръхтовар (и ел.)

overlook [,ouvə'luk]
1. гледам от високо място, издигам се над
our garden is OVERLOOKed from the neighbours' windows прозорците на съседите гледат към нашата градина
hill OVERLOOKing the sea височина, която се издига над морето
2. не забелязвам, недоглеждам, пропускам, прескачам незабелязано (пасаж и пр.)
3. пренебрегвам, затварям си очите за, игнорирам, гледам през пръсти на
4. гледам със снизхождение на, извинявам, прощавам
5. гледам, надзиравам
6. ост. урочасвам

overlord ['ouvəlo:d]
1. ист. сюзерен
2. повелител

overly ['ouvəli]
adv ам., шотл. разг. твърде, прекомерно, извънредно

overman ['ouvəmæn]
I. 1. бригадир (в мини)
2. свръхчовек
II. v (-nn-) назначавам повече от необходимия персонал

overmaster [,ouvə'ma:stəe]
v преодолявам, побеждавам, подчинявам, овладявам (чувство и пр.)

overmastering [,ouvəs'ma:stəriŋ]
a властен, непреодолим (за воля и пр.)

overmatch [,ouvə'mætʃ]
v надминавам, превъзхождам, по-силен/изкусен/хитър и пр. съм от

over-measure ['ouvə,meʒə]
вж. overplus

overmuch [,ouvə'mʌtʃ]
adv прекалено много

overnice [,ouvə'nais]
a прекалено взискателен/придирчив

overnight ['ouvənait]
a нощен, станал през предишната нощ
OVERNIGHT stop in простой за една нощ в
OVERNIGHT journey нощно пътуване

overoight [,ouvə'nait]
1. предишната нощ
2. презцялата нощ
3. изведнъж
the situation changed OVEROIGHT положението се промени за една нощ/много бързо
4. за през нощта
to stay OVEROIGHT пренощувам, оставам за през нощта

overpass [,ouvə'pa:s]
I. 1. пресичам, преминавам
2. надминавам, превъзхождам
3. преодолявам
4. пренебрегвам, пропускам
II. n надлез

overplay [,ouvə'plei]
1. играя (роля) превзето/пресилено
2. отдавам прекалено голямо значение на, надценявам силите/способностите си
to OVERPLAY one's hand карти рискувам при разиграване, прен. твърде оптимистично гледам на възможностите/способностите си

overplus ['ouvəplʌs]
n излишък, горница

overpopulation n свръхнаселеност

overpower [,ouvə'pauə]
v побеждавам, надвивам, подчинавям, преодолявам, овладявам
OVERPOWERed by the heat изтощен от жегата
OVERPOWERed by grief сломен от скръб

overpowering [,ouvə'pauəriŋ]
a непреодолим, съкрушителен

overproduction [,ouvəprə'dʌkʃn]
n свръхпроизводство

over-proof ['ouvəpru:f]
a с по-висок от установения градус (за спирт)

overproud [,ouvə'praud]
a високомерен, надменен, самомнителен

overran вж. overrun

overrate [,ouvə'reit]
v надценявам

overreach [,ouvə'ri:tf]
1. надминавам, надхвърлям
2. обик. refl протягам се с усилие
3. надхитрям, измамвам
to OVERREACH oneself падам в собствената си клопка

override [,ouvə'raid]
1. стъпквам, прегазвам (за кон)
2. прегазвам (вражеска страна)
3. прен. погазвам, незачитам
4. отхвърлям, отменям
5. преодолявам, натежавам над
6. надхвърлям (пълномощия)
overriding principle първостепенен/най-важен принцип
7. яздя прекалено дълго време, изтощавам (кон) с езда
8. мед. отчасти покривам, стърча (за счупена кост)

overrule [,ouvə'ru:l]
1. отхвърлям/отменям (решение) на по-долна инстанция
2. преодолявам, вземам връх над

overrun [,ouvə'rʌn]
1. преливам, разливам се, заливам
2. опустошавам, прегазвам (страна)
3. изпълвам, гъмжа от (обик. за червеи, плевели и пр.)
4. избуявам, заглушавам (за растение)
5. преминавам позволената граница, надхвърлям, говоря по-дълго от/продължавам след определено време (за оратор, радиопредаване)
6. печ. пренасям думи/текст

oversaw вж. oversee

oversea [,ouvə'si:]
I. adv през море, отвъд морето/океана, в чужбина
II. 1. външен, задморски, презморски, задокеански (за търговия и пр.)
2. за чужбина

overseas [,ouvə'si:z]
I. adv през море, отвъд морето/океана, в чужбина
II. 1. външен, задморски, презморски, задокеански (за търговия и пр.)
2. за чужбина

oversee [,ouvə'si:]
1. надзиравам, ръководя
2. ам. наблюдавам, разглеждам

overseer ['ouvəsiə]
n надзирател

oversell [,ouvə'sel]
1. продавам в повече от наличността (ценни книжа и пр.)
oversold market преситен пазар
2. прен. прехвалвам, рекламирам прекомерно

overset v преобръщам, прекатурвам

over-sexed [,ouvə'sekst]
a с повишена сексуалност

overshadow [,ouvə'ʃædou]
1. засенчвам, хвърлям сянка (и прен.)
2. помрачавам
3. превишавам по значение

overshoe ['ouvəʃu:]
n галош, шушод

overshoot [,ouvə'ʃu:t]
1. надхвърлям (целтa)
2. прен. отивам твърде далеч, прекалявам
3. ав. преминавам отвъд (пистата) при кацане
4. намалявам дивеч поради често ловуване

oversight ['ouvəsait]
1. надзор, контрол, грижа
2. пропуск, недоглеждане

oversize ['ouvəsaiz]
I. a огромен, гигантски
II. 1. огромен предмет
2. необикновена големина

oversized ['ouvəsaizd]
вж. oversize

overslaugh ['ouvəslɔ:]
1. воен. освобождавам от задача поради възлагане на друга по-важна
2. ам. воен. пропускам да произведа, не произвеждам в по-горен чин
3. ам. възпрепятствувам, блокирам (предложение, законопроект)

oversleep [,ouvə'sli:p]
v (-slept) успивам се (и refl)

oversold вж. oversell

overspend v харча много, преразходвам, изчерпвам

overspill ['ouvəspil]
1. нещо разляно
2. излишък
3. прен. свръхнаселение

overstate [,ouvə'steit]
v преувеличавам, пресилвам
don't OVERSTATE your case не пресилвайте нещата, като излагате доводите си

overstay v стоя повече, отколкото трябва

overstep [,ouvə'step]
1. прекрачвам
2. прен. преминавам границата/допустимото, престъпвам, нарушавам
to OVERSTEP one's authority превишавам властта/правата си

overstock [,ouvə'stɔk]
v препълвам със стоки/добитък

overstrung [,ouvə'strʌŋ]
1. силно изопнат, напрегнат, изострен (за нерви и пр.)
2. с кръстосани по диагонал струни (за пиано)

oversubscribe [,ouvəsəb'skraib]
v обик. pass надхвърлям превишавам подписка (за заем, акции и пр.)

overt ['ouvə:t]
a открит, явен, публичен

overtake [,ouvə'teik]
1. настигам, застигам
2. идвам внезапно, връхлитам, завладявам, обземам
to be OVERTAKEn by/with fear обзема ме страх
to be OVERTAKEn by a storm настига ме буря

overtax [,ouvə'tæks]
1. облагам с тежки данъци
2. претоварвам, пресилвам
to OVERTAX someone's patience/one's strength злоупотребявам с нечие търпение/със силите си

over-the-counter [,ouvəðə'kauntə]
1. продаден/купен не на борсата
2. продаван без рецепта

overthrow [,ouvə'θrou]
I. 1. повалям, прекатурвам, преобръщам
2. прен. побеждавам, свалям (правителство), събарям
II. 1. прекатурване
2. прен. поражение, проваляне, сваляне от власт

overtime ['ouvətaim]
I. adv извънредно
II. 1. извънредни часове
2. извънредна работа
nо OVERTIME извънредната работа забранена
to be on OVERTIME работя извънредна работа
OVERTIME pay заплащане за извънредна работа

overtly ['ouvə:tli]
adv открито, публично

overtone ['ouvətoun]
1. муз. обертон
2. оттенък (на гласа)

overtook вж. overtake

overtop [,ouvə'tɔp]
1. издигам се над, надвишавам, по-висок съм от
2. превъзхождам, превишавам

overtrump [,ouvə'trʌmp]
v карти надцаквам

overture ['ouvə,tjuə]
1. обик. pl сондаж, инициатива, предложение, опити за. преговори
peace OVERTUREs сондажи/опити за сключване на мир
2. муз. увертюра

overturn [,ouvə'tə:n]
1. (пре) катурвам (се), (пре) обръщам (се)
2. свалям от власт, събарям, побеждавам
3. опровергавам (теория)

overweening [,ouvə'wi:niŋ]
a самомнителен, самонадеян, високомерен, надменен, арогантен

overweight ['ouvəweit]
I. 1. тегло в повече (от разрешеното)
2. превес, надмощие, преобладаване
3. attr който е в повече от разрешеното/необхо димото/допустимото
to be 4 lb OVERWEIGHT тежа 4 фунта над нормата
имам да доплатя за 4 фунта багаж
II. v претоварвам

overwhelm [,ouvə'welm]
1. заливам (изцяло) (за вълна, порой)
2. смазвам, разбивам, съкрушавам (и неприятел)
3. надвивам, завладявам (за чувство)
4. отрупвам, затрупвам, обсипвам (с въпроси и пр.)
5. обърквам, затруднявам, поразявам, изумявам

overwhelming [,ouvə'welmiŋ]
1. поразителен, изумителен, съкрушителен
2. непреодолим

overwhelmingly a поразително, непреодолимо

overwork [,ouvə'wə:k]
I. 1. работя прекалено много
преуморявам (се), пресилвам (се), изтощавам (се) (и refl)
2. прен. използувам твърде често
3. преработвам, доизкусурявам, усъвършенствувам
4. украсявам/бродирам по цялата повърхност
II. 1. извънредна работа
2. преумора
3. премного работа

overwrite [,ouvə'rait]
1. пиша над текст
2. пиша прекалено много
refl изчерпвам се като писател
3. пиша бомбастично

overwrought [,ouvə'rɔ:t]
1. развълнуван, възбуден, напрегнат, изпънат, изопнат (за нерви)
2. претрупан, със сложна изработка, цял украсен (за предмет)

oviduct ['ouvidʌkt]
n анат. яйцепровод, фалопиева тръба

oviform ['ouvifɔ:rn]
a яйцевиден

ovine ['ouvain]
a овчи, подобен на овца

oviparous [ou'vipərəs]
a зоол. яйценосен

ovoid ['ouvɔid]
a яйцевиден

ovum ['ouvəm]
n (pl ova) биол. яйце

owe [ou]
v дължа (u прен.), имам дълг към (something to someone, someone to something), задължен съм към
to OWE someone a grudge имам зъб някому

owing ['ouiŋ]
1. дължим
how much is OWING to you? колко още има да ви се плаща
2. произлизащ от
all this was OWING merely to ill luck всичко това се дължеше само на лош късмет
3. OWING to благодарение/вследствие на, поради

owl [aul]
1. зоол. птица от разряда сови (Strigiformes)
бухал (и eagle OWL) (Bubo bubo)
забулена сова (и barn OWL) (Tyto alba)
улулица (и tawny OWL) (Strix aluco)
кукумявка (и little OWL) (Athene noctua)
2. прен. разг. важен човек, който се мисли за много умен, умник
3. прен. нощна птица

owlet ['aulit]
n зоол. малък/младбухал/улулица

owl-light ['aullait]
n здрач

own [oun]
I. 1. свой, собствен
I do my OWN cooking сам си готвя
she makes her OWN clothes сама си шие (дрехите)
name your OWN price кажи каквато цена искаш
he is his OWN man/master сам си е господа
2. роден
II. n your interests are my OWN твоите интереси съвпадат с мойте
my time is my OWN сам разполагам с времето си
this fruit has a flavour all its OWN този плод има характерен/специфичен вкус и аромат
to have nothing of one's OWN нямам си нищичко
for reasons of his OWN по причини, известии само нему
on one's OWN сам, самостоятелен, самостоятелно, който няма равен на себе си, несравним
to live on one's OWN живеясам
to come into one's OWN получавам своето/това, коего ми се полага, влизам в правата си, получавам признание, показвам какво мога/на какво съм способен
to get one's OWN back отмъщавам си, връщам си
to hold one's OWN държа се (на позициите си), не отстъпвам, справям се, не се излагам, държа се, не загубвам сили (за болен)
III. 1. притежавам, имам, държа, владея
2. признавам (си)
to OWN one's faults признавам си слабостите
to OWN oneself (to be) beaten/defeated признавам се за победен
to OWN to having told a lie признавам, че съм излъгал
to OWN up (to something) разг. признавам си (нещо) откровено
3. признавам за свое, припознавам (дете и пр.)

owner ['ounə]
n собственик, притежател, владетел, стопанин
factory OWNER фабрикант
the OWNER мор. sl. капитан на кораб

ownerless ['ounəlis]
1. безстопанствен
2. безпризорен

ownership ['ounəʃip]
1. собственост, притежание, владение
2. право на собственост

ox [ɔks]
1. вол (Bos taurus)
2. говедо, едър рогат добитък

ox-eye ['ɔksai]
1. волско око
2. арх. малко кръгло прозорче
3. бот. маргаритка (Chrysanthemum leucanthemum) (и white OX-EYE)
лайкучка (Anthemis cotula)
чернокос (Buphthalmum)

ox-eyed ['ɔksaid]
a с големи кръгли/волски очи

ox-eye daisy ['ɔksai,deizi]
ox-eye 3 (white OX-EYE DAISY)

Oxford ['ɔksfəd]
1. Оксфорд
2. Оксфордски университет
3. attr оксфордски
OXFORD blue тъмносин цвят
OXFORD grey тъмносив плат меланж
OXFORD roan оксфордски възпитаник
OXFORD shoes oxfords

Oxfords ['ɔksfədz]
n pl обувки половинки с връзки

oxherd ['ɔkshə:d]
n пастир, воловар, говедар

oxhide ['ɔkshaid]
n волска кожа/гъон

oxidate ['ɔksideit]
v хим. окислявам (се)

oxidation [,ɔksi'deiʃn]
n хим. окисляване, окисление, оксидиране

oxide ['ɔksaid]
n хим. окис

oxidizable ['ɔksidaizəbl]
a хим. окисляем

oxidization [,ɔksidai'zeiʃn]
вж. oxidation

oxidize ['ɔksidaiz]
v хим. окислявам (се), оксидирам (се)

oxlip ['ɔkslip]
n бот. иглика (Primula elatior)

Oxonian [ɔk'sounjən]
I. a оксфордски
II. n студент/възпитаник на Оксфордския университет

oxtail ['ɔksteil]
n волска/говежда опашка
OXTAIL soup говежди булъон

oxygen ['ɔksidʒən]
n хим. кислород

oxygenate [ɔk'sidʒəneit]
1. хим. окислявам
2. физиол. насищам с кислород

oxygenize [ɔk'sidʒənaiz]
1. хим. окислявам
2. физиол. насищам с кислород

oxygenous [ɔk'sidʒənəs]
a хим. кислороден

oxygon ['ɔksigən]
n геом. остроъгълен триъгълник

o yes ['oujes]
int внимание! (призив на разсилен в съда, глашатаи)

oyez ['oujez]
int внимание! (призив на разсилен в съда, глашатаи)

oyster ['ɔistə]
I. 1. зоол. стрида (Ostrea)
2. разг. прен. затворен човек
3. нещо изгодно
II. v ловя стриди

oyster-bank ['ɔistəbæŋk]
1. плитчина, къдетоима стриди
2. място за развъждане на стриди

oyster-bed ['ɔistəbed]
1. плитчина, къдетоима стриди
2. място за развъждане на стриди

oyster-catcher ['ɔistə,kætʃə]
n зоол. стридояд (птица) (Haematopus ostralegus)

oysterman ['ɔistəmən]
1. човек, който лови/отглежда/продава стриди
2. кораб за ловене настриди

oyster-plant ['ɔistəpla:nt]
вж. salsify

ozone ['ouzoun]
n хим. озон

ozonic [ou'zɔnik]
a хим. озонен

ozonize ['ouzənaiz]
v хим. озонирам, превръщам в озон

p [pi:]
n буквата Р

pa [ра:]
n разг. съкр. от papa

pabulum ['pæbjuləm]
n книж. храна (особ. прен.)

pace [peis]
I. 1. крачка, стъпка
2. вървеж, походка, ход, алюр, раван (на кон)
3. скорост, темп (о)
to go at a good PACE вървя бързо
to go/aм. hit the PACE вървя много бързо, прен. отпускам му края, водя бурен живот
to mend/increase one's PACE ускорявам крачката
to keep PACE with вървя в крак с (и прен.)
to set the PACE давам темпо, давам пример
to stand/stay the PACE издържам на темпото, не изоставам
to put someone through his PACEs изпитвам умението/издръжливостта на някого, карам някого да покаже какво може, давам някому доста голям зор
II. 1. вървя с равна крачка, крача
to PACE the room крача из стаята
2. меря с крачки/стъпки (out, off)
3. вървя раван (за кон)
4. обучавам, упражнявам (в някакъв ход)
5. сп. водя, определям темпо (при състезания)
III. prep лат. с позволението на, въпреки мнението на (учтива форма)

pace-maker ['peis,meikə]
1. сп. водач (при състезание)
2. човек, който служи за пример, челен работник
3. мед. изкуствен водач на сърцето

pachyderm ['pækidə:m]
1. зоол. пахидерм, дебелокожо животно (слон и пр.)
2. прен. дебелокож човек

pacific [pə'sifik]
I. 1. миролюбив, примирителен
2. мирен, тих, спокоен
3. PACIFIC тихоокеански
II. n the PACIFIC Тихият океан

pacification [,pæsifi'keiʃn]
n умиротворяване, успокояване, умиротворение, успокоение

pacificatory [pə'sifikətəri]
a умиротворителен, успокоителен, помирителен

pacifier ['pæsifaiə]
1. нещо/някой, който умиротворява/успокоява
2. биберон/гумен пръстен за бебе

pacifism ['pæsifizm]
n пацифизъм

pacifist ['pæsifist]
n пацифист

pacify ['pæsifai]
1. успокоявам, умирявам, умиротворявам
2. укротявам (гняв, ярост)
3. възстановявам мир и спокойствие в (страна)

pack [pæk]
I. 1. пакет, вързоп, бала, денк, тесте, топ, стока на амбулантен търговец
2. (войнишка) раница/торба, парашут в калъф
3. глутница, стадо, ято, сюрия ловджийски кучета
4. ръгби нападатели
5. воен. мор. глутница (подводници)
6. презр. банда, хайка
7. презр. куп, маса
8. карти тесте, колода
9. PACK-ice
10. количество риба/месо/плодове и пр., консервирани през един сезон
11. козметична маска
12. мед. компрес
13. attr опаковъчен, товарен
PACK animal товарно животно
II. 1. опаковам, свързвам
нареждам, стягам (и с up)
these books PACK easily тези книги лесно се опаковат
we are PACKcd багажът ни е опакован
PACKed lunch суха храна в кутия и пр
2. натъпквам (се), тъпча (се) (into в)
3. консервирам
4. натрупвам се (за лед и пр.), слягам се, сбивам се
5. събирам се на стадо/глутница
6. товаря (кон и пр.)
7. нося/пренасям товар
8. нося (пушка и пр.)
9. обвивам, увивам
10. мед. обвивам с мокри компреси
11. sl. имам силен удар (за боксъор и пр.)
12. имам силно въздействие
13. избирам (членове на комисия, жури и пр.) в свой интерес
to send PACKing изпъждам, изгонвам
pack away разг. прибирам, опаковам
pack in разг. натъпквам, наблъсквам, зарязвам, изоставям
PACK it in! sl. стига! спри! pack off изпращам, отпращам
refl махам се
pack out подпълвам, препълвам (салон и пр.)
pack up стягам си багажа, опаковам, прибирам, разг. прекратявам работа, отказвам се
sl. излизам от строя, отказвам (за мотор и пр.)
PACK it up! sl. стига! престани! спри!

package ['pækidʒ]
1. пакет (че), вързоп, денк, бала
2. опаковане, пакетиране
3. опаковка, контейнер
4. ам. цялостна програма за театър/радиопредаване/телевизионно предаване
5. комплексна сделка/споразумение (и PACKAGE deal)
6. пощенски кораб (и PACKAGE-boat/ship)

package store ['pækidʒstɔ:]
n ам. магазин за продажба на спиртни напитки в бутилки за вкъщи

package tour ['pækidʒtuə]
n екскурзия с всички разноски, включени в цената на билета

packer ['pækə]
1. опаковчик (особ. на храни), машина за опаковане/пакетиране
2. фабрикант на консерви
3. работник в консервен комбинат

packet ['pækit]
1. пакет, вързоп, пратка
2. PACKET-boat
3. пачка (писма)
4. sl. куп/сума пари
5. воен. sl. беля, неприятност
to catch/stop/get a PACKET бивам тежко ранен/убит

packet-boat ['pækitbout]
n пощенски кораб

pack-horse n товарен кон

pack-ice ['pækais]
n паков лед

packing ['pækiŋ]
1. опаковане, пакетиране, консервиране
2. опаковка, материали за херметическо затваряне (при консервиране)
3. тех. набивка, уплътнител

packing-case ['pækiŋkeis]
n каса, сандък

packing-house ['pækiŋhaus]
1. n. ам. кланица и фабрика за обработка и пакетиране на месни продукти
2. консервна фабрика

packing-needle ['pækiŋ,ni:dl]
n губерка

packing-sheet ['pækiŋʃi:t]
1. зебло за опаковка
2. мед. мокър чаршаф, компрес

pack-saddle ['pæk,sædl]
n самар

packthread ['pækθred]
n връв, канап

pact [pækt]
n пакт, договор

pad [pæd]
I. 1. подплънка, мека подложка, възглавничка
electric warming PAD електрическа възглавничка
2. тех. набивка, подложка, тампон
3. меко седло
4. сп. наколенник, шингард
5. възглавничка на лапа (на котка и пр.), лапа (на диво животно), следа от лапа
6. бележник, блок, попивателна
7. ink-pad
8. ракетна площадка
9. ам. лист на водна лилия
10. sl. къща, квартира, легло
II. 1. подпълвам с мека материя, ватирам, тампонирам, слагам подплънки на
PAD ded cell изолатор (за душевноболни)
2. разг. прен. раздувам (и с out)
PADded bills раздути сметки
well PADded разг. пълничък, закръглен
III. 1. път
2. разбойник (и gentleman/knight/squire of the PAD)
3. кон, който издържа на път
IV. 1. вървя пеш, бия път, трамбовам
2. вървя с леки тихи стъпки

padding ['pædiŋ]
1. уплътнителен материал, подплънка, вата
2. прен. многословие, баласт

paddle ['pædl]
I. 1. лопата, гребло (за кану, русалка)
2. перка (на колело на кораб)
3. крак (на костенурка и пр.), перка (на кит и пр.)
4. бъркалка, бухалка
5. ам. хилка за тенис на маса
6. тех. лопатка (на турбина)
II. 1. карам кану/русалка (с гребло)
2. движа (се) с колела (за кораб)
3. плувам кучешката
4. бъркам, бухам
5. ам. напердашвам, наплесквам
to PADDLE one's own canoe самостоятелен съм, разчитам само на себе си
III. 1. газя, цапам, шляпам (в плитка вода)
2. щъпукам

paddle-wheel ['pædlwi:l]
n лопатно колело

paddock ['pædək]
1. заградено място/ливада до конюшня
2. заградено място до хиподрум, където стоят конете преди надбягванията

paddy ['pædi]
I. n разг. ирландец
II. 1. арпа
2. необран ориз
3. оризище (и PADDY field)
III. n разг. (пристъп на) ярост

paddy waggon ['pædi,wægən]
n sl. полицейска кола

paddywhack ['pædiwæk]
1. paddy
2. плесница, пердах

padlock ['pædlɔk]
I. n катинар, катанец
II. v заключвам с катинар/катанец

padre ['pa:dri]
n ист., разг. свещеник (и военен)

padrone [pə'drouni]
1. n ит. капитан (на търговски кораб)
2. ханджия, гостилничар
3. господар, работодател, агент, който намира работа на имигранти

paean ['pi:ən]
n пеан, побден/хвалебствен химн

paederast вж. pederast

paederasty вж. pederasty

paediatrics вж. pediatrics

pagan ['peigən]
1. езичник
2. безверник, атеист
3. attr езически, атеистичен

paganism ['peigənizm]
n езичество

page [peidʒ]
I. n страница, лист (на книга)
II. 1. номерирам страници
2. ам. прелиствам (и с through)
III. 1. паж
2. прислужник (в хотел, клуб и пр.)
IV. 1. търся някого чрез прислужник, който извиква името му (обик. в хотелско фоайе и пр.)
2. служа като паж

pageant ['pædʒənt]
1. грандиозно шествие/процесия, карнавално шествие
2. драматизиране на моменти от историята, живи картини
3. прен. пищност, празна показност

pageantry ['pædʒəntri]
1. блестящо зрелище, блясък, грандиозност
2. pageant

paginate ['pædʒineit]
v номерирам страници

pagoda [pə'goudə]
n пагода

pah [pa:]
int (п) фу!

paid вж. pay

pail [peil]
n кофа, ведро

paillasse вж. palliasse

paillette [pæl'jet]
n фр. паета

pain [pein]
I. 1. болка, страдание
to feel/be in/have/suffer PAIN боли ме, имам/изпитвам болки
to put a wounded animal out of its PAIN умъртвявам ранено животно, за да не се мъчи
2. прен. болка, страдание, мъка, огорчение
3. рl родилни мъки/болки
4. рl усилия, старание, усърдие, труд
no PAINs, no gains без труд нищо не се постига
to take great PAINs полагам големи усилия/старание/усърдие (over something за нещо, to do something да направя нещо)
to be at PAINs to старая се/мъча се да
to be an ass/fool for one's PAINs, to have one's labour for one's PAINs работя напразно/за тоя що духа, оставам на сухо
to get a thrashing for one's PAINs старая се, a за награда ям бой
5. наказание
on/under PAIN of (death) под страх от (смъртно) наказание
PAIN and penalties юр. наказания и глоби
PAIN in the neck досаден човек, напаст божия, нещо досадно
II. 1. причинявам болка/страдание, огорчавам
2. боля, причинявам болка

pained [peind]
a засегнат, огорчен, обиден

painful ['peinful]
1. болезнен, мъчителен
2. неприятен, досаден
3. тежък, труден

painkiller ['pein,kilə]
n лекарство, което успокоява болки, пенкилер

painless ['peinlis]
a безболезнен

painstaking ['peinz,teikiŋ]
I. a старателен, усърден, прилежен, ревностен, щателен
II. n старание, усърдие, прилежание

paint [peint]
I. 1. боя, оцветител
wet/fresh PAINT! пази се от боята
2. червило, руж, грим
II. 1. рисувам с бои
2. боядисвам, мажа (стени и пр.), намазвам, замазвам, оцветявам
3. рисувам, описвам картинно
he is not so black as he is PAINTed не e толкова лош, колкото го изкарват
4. червя (се), гримирам (се)
to PAINT the town red sl. гуляя, обикалям заведенията
paint in нарисувам/добавям с бои
paint on нарисувам, нанасям
paint out заличавам с боя

paint-box ['peintbɔks]
n кутия с бои

paint-brush ['peintbrʌʃ]
n четка за рисуване, бояджийска четка

painted lady ['peintid,leidi]
n зоол. дяволска пеперуда (Pyrameis cardui)

painter ['peintə]
I. 1. художник, живописец
2. бояджия
PAINTER's colic оловна колика
II. n мор. фалин
to cut the PAINTER пускам/отвързвам лодка, откъсвам се, отделям се, ставам самостоятелен
III. n зоол. американска пума, кугуар (Felis concolor)

painting ['peintiŋ]
1. живопис, рисуване
2. картина (с бои)
3. бояджийство

pair [pɛə]
I. 1. чифт, двойка
PAIR of scissors/spectacles/compasses/trousers ножица, очила, пергел, панталон (и)
2. еш
3. партнъори (на карти)
4. парл. двама членове на противни партии, който се споразумяват да отсъствуват при гласуване
the happy PAIR младоженците
II. 1. образувам двойка/двойки/чифт (ове)
2. оженваме се, чифтосваме се, оженвам, чифтосвам (животни)
3. to PAIR off нареждаме се/нареждам по двойки
разг. оженваме се (with)

pair-oar ['pɛərɔ:]
n лодка с двама гребци

paisley ['peizli]
n мек плат с индийски десен

pajamas вж. pyjamas

pal [рæl]
I. n разг. приятел, другар
II. v (-ll-) другарувам
сприятелявам се (обик. с up) (with с)

palace ['pælis]
1. дворец, палат, чертог
2. attr дворцов

paladin ['pælədin]
1. ист. паладин
2. прен. верен рицар, храбрец

palaeo вж. paleo

palankeen [,pælən'ki:n]
n паланкин, покрита носилка

palanquin [,pælən'ki:n]
n паланкин, покрита носилка

palatable ['pælətəbl]
a вкусен, апетитен, приятен (и прен.)

palatal ['pælətl]
I. 1. анат. небен
2. фон. палатален, небен
II. n фон. палатален звук

palatalize ['pælətəlaiz]
v фон. палатализирам

palate ['pælət]
1. анат. небце
2. вкус (и прен.)
to have a good PALATE for wines разбирам от вино

palatial [pə'leiʃl]
1. дворцов
2. великолепен, разкошен, пищен

palatine ['pælətain]
I. 1. n ист. Count/Earl PALATINE пфалцграф
2. County PALATINE пфалц, пфалцграфство
II. анат. a небен
III. n pl небни кости (и PALATINE bones)

palaver [pə'la:və]
I. 1. дълги преговори/разговори
2. празни приказки, брътвеж
3. ласкателство, подмилкване
4. разг. неприятна работа/история
II. 1. бръщолевя, дърдоря
2. лаская, подмилквям се на

pale [peil]
I. 1. блед (ен)
PALE as a ghost/ashes/deadh смъртно бледен
to turn/grow PALE побледнявам, пребледнявам
2. светъл (за цвят), блед, неясен, слаб (за светлина и пр.)
II. 1. бледнея, побледнявам, пребледнявам
to PALE before пребледнявам пред, прен. бледнея пред
2. избелявам, избледнявам
3. правя да избелее/бледнее
III. 1. кол
2. заградено място
3. ист. определена област
the English PALE област от Източна Ирландия под английско владичество след XII в
3. хер. широка вертикална черта на щит
beyond/outside the PALE извън границите на приличието/общоприетото
IV. v ограждам с колове

pale-face [peilfeis]
n бледолик, бял (човек) (в романи за индианци)

paleo [,pæliou-]
pref древен

paleography [,pæli'ɔgrəfi]
n палеография

paleolith ['pæliouliθ]
n палеолит, старокаменна епоха

paleontology [,pæliɔn'tɔlədʒi]
n палеонтология

Paleozoic [,pæliou'zouik]
I. геол. a палеозойски
II. n палеозойска epa (u P.)

Palestinian [,pælə'stiniən]
I. a палестински
II. n палестинец

palette ['pælət]
1. n изк. палитра
2. палитра (цветове на даден художник)

palette-knife ['pælətnaif]
n изк. мастихин

palfrey ['pɔ:lfri]
n ост., поет. кон за езда (особ. за дама)

palimpsest ['pælimpsest]
n палеогр. палимпсест

palindrome ['pælindroum]
n лит. палиндром (он)

paling ['peiliŋ]
n ограда от колове

palingenesis [,pælin'dʒenisis]
1. книж. прераждане, възраждане
2. биол. палингенеза

palinode ['pælinoud]
1. лит. палинодия
2. отричане от възгледите си

palisade [,pæli'seid]
I. 1. палисада (и воен.), ограда
2. рl ам. верига от високи скали
II. v ограждам с палисада

pall [pɔ:l]
I. 1. плащаница, покров
2. прен. обвивка, плащ
PALL of smoke гъст облак дим
3. pallium
4. църк. покривчица на чашата за причастие
II. v покривам с плащаница/покров
III. v омръзвам, втръсвам се (upon на)

palladium [pə'leidjəm]
I. 1. мит. паладиум (статуя на Атина Палада)
2. прен. p. защита, закрила, опора
II. n хим. паладий

pall-bearer [pɔ:l,bɛərə]
n лице, което носи/придружава ковчег

pallet ['pælit]
I. 1. вж. palette
2. грънчарски плосък уред, шпакла
3. муз. клапа (на орган)
4. тех. зъбно колелце с палец
5. платформа за складиране на стоки, носилка за формовани тухли
6. тех. котва (на Морзов апарат)
II. n сламеник

pallia вж. pallium

palliasse ['pæliæs]
n сламеник

palliate ['pælieit]
1. облекчавам, успокоявам, уталожвам временно (болка и пр.)
2. извинявам, омаловажавам, смекчавам (вина и пр.)

palliative ['pæliətiv]
I. 1. палиативен, успокоителен
2. извинителен, оправдателен
II. 1. палиативно средство, палиатив
2. оправдателен/извинителен факт и пр

pallid ['pælid]
a блед (ен) (и прен.), пребледнял

pallium ['pæliəm]
1. ист. мантия
2. връхна одежда на папа/епископ
3. зоол. мантия (на мекотело)

pall-mall ['pel'mel]
n ист. вид крокет, игрище-алея за крокет

pallor ['pælə]
n бледност, бледнота

pally ['pæli]
a разг. дружелюбен, приятелски, интимен, близък

palm [pa:m]
I. 1. длан
2. ост. длан (като мярка за дължина)
3. лопата, перка (на гребло и пр.)
to grease/oil/tickle someone's PALM подкупвам някого
to have an itching PALM алчен съм за подкупи
II. 1. докосвам/погалвам, с ръка, ръкувам се
2. крия в ръка (карти, зарове)
3. ам. задигам незабелязано
4. хързулвам, пробутвам (something on someone нещо на някого) (и с off)
III. 1. бот. палма (Palmae)
2. палмово клонче (символ на победа)
to bear/carry the PALM получавам първа награда
to yield the PALM отстъпвам палмовото клонче, признавам се за победен
3. църк. върбова клонка
PALM Sunday Връбница, Цветница

palmar ['pælmə]
a анат. дланен, палмарен

palmary ['pælməri]
a книж. отличен, превъзходен, достоен за първа награда

palmate ['pælmit]
1. бот. длановиден
2. зоол. с плавателна ципа (на краката)

palmated ['pælmeitid]
1. бот. длановиден
2. зоол. с плавателна ципа (на краката)

palmer ['pa:mə]
1. поклонник, хаджия
2. странствуващ монах, обрекъл се на бедност
3. palmerworm
4. вид изкуствена муха

palmer-worm ['pa:məwə:m]
n зоол. космата гъсеница (особ. Dichomeris ligulellus)

palmetto [pæl'metou]
n бот. вид палма (Sabal palmetto)

palmist ['pa:mist]
n хиромант

palmistry ['pa:mistri]
n хиромантия

palmy ['pa:mi]
1. с много палми, палмов
2. палмовиден
3. цветущ, щастлив, честит, благат, благополучен

Palmyra [pæl'maiərə]
n бот. индийска палма (Borassus flabellifer)

palomino [,pælə'mi:nou]
n порода светлокафяв кон

palp [pælp]
I. n зоол. пипалце, пипало
II. v пипам, опипвам

palpability n осезаемост, очевидност

palpable ['рælpəbl]
1. осезаем
2. очевиден, явен, ясен

palpate ['pælpeit]
v мед. палпирам

palpebral ['pælpibrəl]
a атат. клепачен

palpitate ['pælpiteit]
1. пулсирам, бия, тупкам
2. бия неравномерно, разтупвам се (за сърце)
3. треперя (от радост и пр.)
of palpitating interest от вълнуващ интерес

palpitation [,pælpi'teiʃn]
1. пулсиране, биене, тупкане
2. разтупкване на сърцето, сърцебиене

palpus ['pælpəs]
вж. (pl-pi) palp

palsgrave ['pɔ:lzgreiv]
n ист. пфалцграф

palstave ['pɔ:lsteiv]
n археол. каменно/бронзово длето

palsy ['pɔ:lzi]
I. n мед. парализа (и прен.), паралитично треперене
II. v мед. парализирам (и прен.)

palter ['рɔ:ltə]
1. усуквам, хитрувам
to PALTER with the facts извъртам фактите
2. споря, препирам се

paltry ['pɔ:ltri]
1. дребен, малък, незначителен
2. нищожен, презрян, низък

paludal [pæ'lju:dl]
1. a книж. мочурлив, блатист, блатен
2. маларичен

paludism ['pæljudizm]
n мед. малария, блатна треска

pampas ['pæmpəs]
n pl пампаси

pamper ['рæmpə]
v угаждам на, глезя, разглезвам

pamphlet ['pæmflit]
n памфлет, брошура

pamphleteer [,pæmflə'tiə]
I. n памфлетист
II. v пиша памфлети

pan [pæn]
I. 1. тиган, тава, тавичка, блюдо (на везни), чиния (на тоалетна)
2. brain-pan
3. геол. котловина, вдлъбиатина
4. блато
5. солница
6. вж. hardpan
7. мин. златарско корито
8. подсип (на кремъклийка пушка)
9. плоско парче плаващ лед
10. sl. сурат, мутра
II. 1. промивам (златоносен пясък)
нося злато (за пясък) (и с off, out)
2. критикувам остро
3. to PAN out разг. прен. излизам, успявам
to PAN out well излизам сполучлив, завършвам сполучливо
III. v (-nn-) кино панорамирам

panacea [,pænə'siə]
n панацея, универсално лекарство (и прен)

panache [pə'næʃ]
1. плюмаж, пера на шапка
2. показност, самоувереност, замах

panada [рə'nа:də]
n пудинг от хляб

panama [,рænə'mа:]
n панамена шапка (и PANAMA hat)

Panamanian [,pænə'meinjən]
I. a панамски
II. n панамец, жител на Панама

pancake ['pænkeik]
I. 1. палачинка
flat as a PANCAKE съвсем плосък
2. твърда пудра (за лице) (и PANCAKE make-up)
3. ав. отвесно/вертикално кацане (и PANCAKE landing)
II. v ав. кацам вертикално

pancreas ['pæŋkriəs]
n анат. панкреас, задстомашна жлеза

panda ['pændə]
1. n зоол. панда (Ailurus fulgens)
2. гoляма панда (Ailuropus melanoleucus)
PANDA car полицейска патрулна кола

pandect ['pændekt]
1. обик. pl ист. Юстиниановият кодекс, пандекти
2. кодекс, сборник от закона

pandemic [pæn'demik]
I. мед. a пандемичен
II. n пандемия

pandemonium [,pændi'mounjəm]
1. свърталище на демони, ад
2. бърлога, вертеп
3. безредие, хаос, шум, врява

pander ['pændə]
I. 1. сводник
2. прен. помощник, оръдие
II. 1. своднича
2. поощрявам, насърчавам, в услуга съм (to на) (низки страсти и пр.)

panderess ['pændəris]
ж. р. от pander

pandit ['pændit]
вж. pundit

Pandora [pæn'dɔ:rə]
n муз. бандура

pandore [pæn'dɔ:]
n муз. бандура

pandowdy [,pæn'daudi]
n ам. вид ябълков пудинг

pane [pein]
1. стъкло на/за прозорец
2. плот, квадрат (на ламперия и пр.)
3. стена на кристал
4. лист пощенски марки

panegyric [,pæni'dʒrik]
n панегирик, хвалебствие, венцехваление

panegyrical [,pæni'dʒirikl]
a панегирически, хвалебствен

panel ['pænl]
I. 1. панел, табло, плот, квадрат (на ламперия, врата и пр.), кесон (на таван)
2. дъска за рисуване, рисунка/картина върху дъска
3. клин, годе (на пола, дреха)
4. юр. (списък на) съдебни заседатели
5. група консултанти/експерти
PANEL discussion рад., телев. обсъждане с няколко участници специалисти
PANEL game викторина, група участници в програма
6. списък на лекари, които лекуват застраховани лица, списък на пациентите на такъв лекар
7. фотоснимка с дълъг тесен формат
8. тех. пулт за управление, командно/разпределително табло
9. ав. секция на крило
II. 1. облицовам с ламперия, нареждам/облицовам на квадрати
2. украсявам (дреха) с годета
3. шотл. юр. завеждам дело срещу, подвеждам под отговорност

panel-heating ['pænl,hi:tiŋ]
n лъчисто отопление

panelist ['pænəlist]
1. член на специално избрана група за публично обсъждане
2. рад., телев. участник в обсъждане/във викторина

panelling ['pænəliŋ]
n ламперия, облицовка

pang [рæŋ]
n силна болка, спазъм
PANGs of death предсмъртна агония
PANGs of love любовни мъки
PANGs of jealousy пристъпи на ревност/завист
PANGs of conscience угризения на съвестта

pangolin [pæn'goulin]
n зоол. вид мравояд (Pholidota)

panhandle ['pæn,hændl]
I. n ам. тясна дълга територия, заградена от други държави, анклав
II. v ам. sl. прося по улиците, изпросвам

panic ['pænik]
I. 1. паника
2. ам. sl. комичен човек/положение
3. attr панически, създаващ паника, за непредвиден/спешен случай
II. 1. изпадам/хвърлям в паника, паникъосвам се
2. sl. забавлявам, възбуждам смях
III. n бот. италианско просо (Panicum miliaceum) (и PANIC grass)

panicky ['pæniki]
1. a разг. панически
2. който лесно се паникъосва
3. изплашен, паникъосан

panicle ['pænikl]
n бот. метла (съцветие)

panic-monger ['pænik,mʌŋgə]
n паникъор

panic-stricken ['pænik,strikən]
a паникъосан, обхванат от паника

panic-struck ['pænik,-strʌk]
a паникъосан, обхванат от паника

panjandrum [pæn'dʒændrəm]
n ирон. важна особа/клечка

panne [pæn]
n текст. вид кадифе

pannier ['pæniə]
1. кош, един от два коша, носени като дисаги от товарно животно, панер
2. обръч на пола, драпирана пола, кринолин

pannikin ['pænikin]
n канче

panoplied ['pænəplid]
a в пълно въоръжение

panoply ['pænəpli]
1. доспехи, пълно въоръжение (u прен.)
2. пищно облекло/съоръжения, пищност

panorama [,рænə'rа:mə]
n панорама

panoramic [,pænə'ræmik]
a панорамен

pan-pipe ['pænpaip]
n муз. панова флейта

pansy ['pænzi]
1. бот. трицветна теменуга (Viola tricolor)
2. разг. педераст, женствен мъж, кокона

pant [pænt]
I. 1. задъхвам се, дишам тежко, пъхтя
to PANT for breath с мъка дишам, едва си поемам дъх
2. туптя бързо/силно (за сърце)
3. копнея, жадувам, въздишам (for, after по, за, to do something да направя нещо)
4. изричам задъхано (и с out)
II. n кратко конвулсивно издишване, бързо/силно биене/туптене (на сърце)

pantalets [,pæntə'lets]
n pl дълги старомодни женски гащи/панталони

pantalettes [,pæntə'lets]
n pl дълги старомодни женски гащи/панталони

Pantaloon [,pæntə'lu:n]
1. втори клоун
2. театър. ист. PANTALOON старият скъперник (в италианска комедия)
3. обик. ист. дълги тесни панталони
4. рl ам. шег. панталони

pantechnicon [,pæn'teknikən]
1. ост. склад за мебели
2. фургон за пренасяне на мебели (и PANTECHNICON van)

pantheism ['pænθi:izm]
n пантеизъм

pantheist ['pænθi:ist]
n пантеист

pantheon ['pænθiən]
n пантеон

panther ['pænθə]
1. n зоол. пантера (Panthera pardus)
2. American PANTHER пума, кугуар (Panthera concolor)
3. ягуар (Panthera onca)

pantie-belt ['pæntibelt]
n дамски ластичен колан

pantie-girdle ['pænti,gə:dl]
n дамски ластичен колан

panties ['pæntiz]
1. n pl разг. детски панталонки
2. дамски пликчета

pantihose ['pæntihouz]
n чорапогащник

pantile ['pæntail]
n вълнообразна керемида

pantograph ['pæntəgra:f]
n картогр., ел. пантограф

pantomime ['pæntəmaim]
I. 1. пантомима
2. феерия (за деца)
3. ист. актъор в пантомима, мим
II. v играя в пантомима, изразявам с жест и мимика

pantry ['pæntri]
n килерче за провизии, кухненски килер/помещение (с мивка)

pants [pænts]
1. n pl разг. панталони
2. гащи (и дълги)
to wear the PANTS in the family държа мъжа си под чехъл
with one's PANTSdown по бели гащи, съвсем неподготвен

panty-belt вж. pantie-belt

panty-girdle вж. pantie-girdle

panty-hose вж. pantihose

pantywaist ['pæntiweist]
1. детски панталони, закопчани за блузката
2. sl. боязлив мъж/момче, страхливец

panzer ['pæntsə]
I. воен. a нем. брониран, бронетанков
II. n рl бронирани/танкови войски

pap [рæр]
I. 1. каша, кашица, попара
2. каша, пулп
3. ам. sl. политически/финансови облаги, тлъсто кокалче
4. прен. безсъдържателно четиво, глупава идея
II. 1. ост., диал. зърно, цицка (на гърда)
2. обик. рl конусообразен хълм

papa [рə'ра:]
n ост. разг. татко, тате

papacy ['peipəsi]
n папство

papal ['peipl]
a папски

papalist ['peipəlist]
n поддръжник на папата

papalize ['peipəlaiz]
v покатоличвам, правя католически

papaveraceous [pə,peivə'reiʃəs]
a бот. маков

papaverous [pə'peivərəs]
a бот. маков

papaw [pə'pɔ:]
1. n бот. палая (Carica papaya)
2. папау (Asimina, особ. Asimina triloba)

papaya [pə'paiə]
вж. papaw

paper [peipə]
I. 1. хартия, книга
packing/wrapping/brown PAPER амбалажна хартия
on PAPER прен. на книга, теоретически
2. документ
call-up PAPERs воен. повиквателна
3. рl документа за самоличност, пълномощия
to send in one's PAPERs воен. подавам оставка
4. полица, ценна книга
5. книжки пари, банкнота
6. вестник
PAPER war (fare) война/полемика чрез пресата
7. изпитна тема, въпроси за изпит
8. доклад, теза, дисертация, студия
9. sl. театр. гратис (билет), гратисчия
10. книжен пакет, кесия
PAPER of needles пакетче с игли за шев
11. attr книжен, хартиен, увит в хартия, фиктивен
II. 1. покривам с хартия (и с up)
слагам книжни тапети (нa)
to PAPER over the cracks прен. прикривам слабости/недоразумения, замазвам нещата
2. увивам в хартия
3. sl пълня (театър и пр.) с гратиси

paperback ['peipəbæk]
1. n разг. книга с меки корици
2. евтин роман

paper-backed ['peipəbækt]
a неподвързан, с меха подвързия

paper-bag ['peipəbæg]
n книжна кесия

paper-birch ['peipəbə:tʃ]
n бот. бяла бреза (Betula papyrifera)

paperboard ['peipəbɔ:d]
n ам. мукава

paper-bound ['peipəbaund]
вж. paper-backed

paper-boy ['peipəbɔi]
n вестникарче

paper-chase ['peipətʃeis]
hare and hounds (вж. hare)

paper currency ['peipə,kʌrənsi]
вж. paper

paperer ['peipərə]
n работник, който слага книжни тапети

paper-hanger ['peipə,hæŋə]
n работник, който слага книжни тапети

paper-knife n нож за разрязване на книги

paper money ['peipə,mʌni]
вж. paper

paper-weight ['peipəweit]
n преспапие

paper-work ['peipəwə:k]
1. канцеларска/писмена работа
2. проверка на документа, писмени работи и пр

papery ['peipəri]
a подобен на/като хартия

papier-mache [,pæpiei'mæʃei]
n фр. папие-маше

papilionaceous [pə,piljə'neiʃəs]
и бот. пеперудоцветен

papilla [pə'pilə]
n (pl-ae) биол. папила, пъпка

papist ['peipist]
n поддръжник на папата, пренебр. католик

papistry ['peipistri]
n пренебр. католицизм

papoose [pə'pu:s]
n индианче

pappus ['pæpəs]
n (pl-pi) бот. власинка

pappy ['pæpi]
1. кашав
2. мек, сочен

paprica n червен пипер

paprika ['pæprikə]
1. бот. червена пиперка/чушка (Capsicum frutescens fasciculatum)
2. червен пипер

papula ['pæpjulə]
n (рl-ae) мед. пъпка, пъпчица

papule ['pæpju:l]
n (рl-ae) мед. пъпка, пъпчица

papyrus [pə'paiərəs]
1. бот. папирус (Cyperus papyrus)
2. палеогр. папирус

par [pa:]
I. 1. равенство, еднакво равнище
on a PAR with равен/на равна нога с, който може да се сравнява с
2. номинална стойност (на ценни книжа)
at PAR алпари, по номинална стойност
PAR of exchange нормален сравнителен курс на две валути
3. средно/нормално състояние/степен
on a PAR, above PAR много, добър/добре
up to PAR както трябва, нормално
below PAR слаб (о), посредствен (о), не на висота
to feel below PAR, not to feel
quite up to PAR разг. не ми e много добре, скършено ми e
4. голф среден брой на ударите, с които добър играч трябва да вкара топка в дупката
II. разг. paragraph

parable ['pærəbl]
n притча, иносказание

parabola [рə'ræbələ]
n геом. парабола

parabolic [,pærə'bɔlik]
1. параболичен (и геом.)
2. иносказателен

parabolical [,pærə'bɔlikl]
1. параболичен (и геом.)
2. иносказателен

parachronism [pə'rækrənizm]
n парахронизъм, хронологическа грешка

parachute ['pærəʃu:t]
I. 1. парашут
2. attr парашутен
II. v скачам/слизам/хвърлям с парашут

parachutist ['pærəʃu:tist]
n парашутист

paraclete ['pærəkli:t]
1. защитник, закрилник, утешител
2. църк. PARACLETE Светият дух

parade [pə'reid]
I. 1. показ, перчене
to make a PARADE of napaдирам/перча се с
2. парад, парадно шествие, преглед на войски
3. параден плац
4. място за разходка, крайбрежен булевард, корсо
5. шествие, процесия
fashion PARADE модно ревю
6. редица
PARADE of houses редица къщи
II. 1. парадирам, показвам се, перча се, големея се, изкарвам/излагам на показ
2. изваждам/нареждам/строявам (войски) за преглед, нареждам се/строявам се/минавам за преглед (за войски), марширувам
3. движа се/разхождам се важно

parade-round [pə'reidgraund]
n воен. параден плац

paradigm ['pærədaim]
1. ез. парадигма
2. образец, пример

paradigmatic [,pærədig'mætik]
a с парадигми, парадигматичен

paradisaic [,pærədi'seik]
a райски

paradisaical [,pærədi'seikl]
a райски. paradise n рай
fool's PARADISAICAL въображаемо щастие, утопия
bird of PARADISAICAL райска птица

paradisean [,pærə'disian]
a райски
fool's PARADISE недействителен свят, илюзии

paradisiac [,pærə'disiæk]
a райски

paradisiacal [,pærədi'saiskl]
a райски

paradisial [,pærə'disial]
a райски

paradox ['pærədɔks]
n парадокс

paradoxical [,pærə'dɔksikl]
a парадоксален

paradoxicality [,pærə,dɔksi'kæliti]
a парадоксалност

paraffin ['рærəfin]
I. 1. парафин
2. керосин (и PARAFFIN oil)
II. v покривам с/потапям в парафин

paragoge [,рærə'goudʒi]
n грам. прибавяне на буква/сричка към дума

paragon ['pærəgən]
I. 1. образец
2. диамант с повече oт 100 карата, огромна перла
II. v сравнявам (with)

paragraph ['pærəgra:f]
I. 1. параграф, абзац, алинея
new PARAGRAPH нов ред
2. печ. коректурен знак за нов ред
3. жур. кратко съобщение (без заглавие), антрефиле
II. 1. разделям на параграфи
2. пиша/помествам кратко съобщение във вестник за (някого, нещо)

paragrapher ['pærəgra:fə]
n антрефилист

paragraphist ['pærəgra:fist]
n антрефилист

paraguayan [,pærə'gweiən]
a парагвайски

parakeet ['pærəki:t]
n малък дългоопаишат папагал

parallel ['pærəlel]
I. 1. успореден, паралелен (to)
PARALLEL bars сn. успоредка, паралелка
2. подобен, аналогичен, съответен (to)
II. 1. успоредна линия
2. геогр. паралел
3. воен. окоп, успореден на главното укрепление
4. паралел, успоредица, аналогия, съответствие, сравнение
to draw a PARALLEL between правя сравнение между
5. печ. знак
6. ел. паралелно съединение
III. 1. намирам равен/съответен на
2. съответствувам (на)
3. сравнявам, правя сравнение (with между)

parallelepiped [,pærəle'lepiped]
n геом. паралелепипед

parallelism ['pærəlelizm]
1. паралелизъм, успоредност
2. прилика, съответствие

parallelogram [,pærə'lelougræm]
n геом. паралелограм, успоредник

paralogism [pə'rælədʒizm]
n неправилно/нелогично умозаключение, паралогизъм

paralyse v парализирам

paralysis [рə'rælisis]
n парализа, паралич

paralytic [,pærə'litik]
I. a паралитичен
II. n паралитик

paralyze ['pærəlaiz]
v парализирам (и прен.)

parameter [pə'ræmitə]
n мат. параметър

paramilitary [,pærə'militeri]
a полувоенен

paramount ['pærəmaunt]
1. върховен, висш
2. първостепенен, най-важен

paramountcy ['pærəmauntsi]
1. върховна власт, сюзеренство
2. първостепенна важност/значение

paramour ['pærəmuə]
1. любовник, любовница (на женен човек)
2. ост. любим

parang ['pa:ræŋ]
n малайски нож

paranoia [,рærə'nɔiə]
n мед. параноя

parapet ['pærəpet]
1. парапет, перило
2. воен. бруствер

paraph [pə'ræf]
n завъртулка след подпис, параф

paraphernalia [,pærəfə'neiljə]
1. лични принадлежности
2. дреболии, джунджурии, партакеши
3. ист., юр. лични вещи (скъпоценности и пр. на съпругата)

paraphrase ['pærəfreiz]
I. 1. преразказ, предаване със свои думи, парафраза
2. църк. стихотворна версия на пасаж от библията
II. v преразказвам, предавам със свои думи, парафразирам

paraphrastic [,pærə'fræstik]
a описателен

paraplegia [,рærə'pli:dʒiə]
n мед. параплегия

parasang ['pærəsæŋ]
n стара персийска мярка за дължина (около 5 км)

paraselene [,pærəsi'li:ni]
n (pl-nae) астр. параселена, светъл кръг около луната

parasite ['pærəsait]
n паразит (и прен.)
to be a PARASITE on паразитствувам, живея на гърба на

parasitic [,pærə'sitik]
a паразитен (и прен.)

parasitical [,pærə'sitikl]
a паразитен (и прен.)

parasiticide [,pærə'sitisaid]
n средство против паразити

parasitism ['pærəsaitizm]
n паразитизъм (и прен.)

parasitize ['pærəsitaiz]
v паразитствувам, биол. паразитирам

parasitology [,pærəsai'tɔlədʒi]
n пapaзитoлoгия

parasol ['pærəsɔl]
n парасол, слънчобран

parasynthesis [,pærə'sinθisis]
n ез. парасинтеза

paratactic [,pærə'tæktik]
a грам. безсъюзен

parataxis [,pærə'tæksis]
n грам. безсъюзно свързване, паратакса

paratrooper ['pærətru:pə]
n воен. парашутист

paratroops ['pærətru:ps]
n pl воен. парашутно-десантни войски/части

paratyphoid [,pærə'taifɔid]
n мед. паратиф

paravane ['pærəvein]
n мор. (противоминен) параван

parboil ['pa:bɔil]
1. сварявам леко, подварявам
2. разг. обик. рр затоплям (някого) премного
we were PARBOILed увряхме от горещина

parbuckle ['pa:bʌkl]
I. n приспособление за издигане/спускане на тежки предмети (особ. варели) с въжета
II. v издигам/изтеглям с въжета (up)
спускам с въжета (down)

parcae ['pa:si:]
n pl мит. Парки

parcel ['pa:sl]
I. 1. пакет, колет
PARCEL post колетна служба
PARCELs delivery служба за разнасяне на колети по домовете
2. пратка, партида, серия
3. парцел, парче земя
4. куп, тайфа, тумба, дружина, група
PARCEL of lies куп лъжи
PARCEL of girls пренебр. тайфа млади момичета
5. ост. част, дял
6. разг. парична сума (изгубена, спечелена)
II. adv ост. отчасти, частично
III. 1. разделяй, разпределям
раздавам (обик. с out)
2. пакетирам, увивам на пакети (обик. с up)
3. мор. покривам/увивам с ивици насмолен брезент

parcel-post n колетна служба

parcenary ['ра:sənəri]
n юр. сънаследничество

parcener ['ра:sənə]
n юр. сънаследник

parch [pa:tʃ]
1. изсушавам, изсъхвам, пресъхвам, изгарям, прегарям
to be PARCHed with thirst изгарям от жажда/за вода
2. изсъхвам, сгърчвам се от студ (за растение)
3. поизпичам, запичам леко

parched a засъхнал

parching a палещ

parchment ['pa:tʃmənt]
1. пергамент
PARCHMENT paper, imitation PARCHMENT пергаментова хартия
2. документ (написан на пергамент)

pard [pa:d]
I. n ост. леопард
II. n ам. sl. другар, съдружник

pardner ['pa:dnə]
вж. pard

pardon ['pa:dn]
I. 1. прошка, извинение
2. църк. опрощение, индулгенция
3. юр. помилване, амнистия (и free PARDON)
II. 1. извинявам, прощавам
PARDON? моля, какво казахте? to PARDON someone (for) something прощавам някому нещо
PARDON me for/PARDON my interrupting you извинете, че ви прекъсвам
2. юр. помилвам, амнистирам
3. църк. опрощавам

pardonable ['pa:dənəbl]
и простим, извиним, извинителен

pardonably ['ра:dənəbli]
adv с право

pardoner ['pa:dənə]
n ист. монах-продавач на индулгенции

pare [рɛə]
1. режа, орязвам, изрязвам, подрязвам (нокти и пр.)
2. беля, обелвам (плодове и пр.)
3. кастря, окастрям, подрязвам (и с off, away, down)
4. намалявам, съкращавам (разходи и пр.) (и с down)

paregoric [,pæri'gɔrik]
n камфоров опиат

parenchyma [pə'renkimə]
n биол. паренхим

parent ['pærənt]
1. родител
are you a PARENT? имате ли деца
2. pl деди
our first PARENTs Адам и Ева
3. животно/растение, от което са произлезли други (често attr)
4. причина, източник
PARENT state метрополия (на колониална държава)
PARENT company/establishment търговска централа (без филиалите)

parentage ['pɛərəntidʒ]
1. произход, потекло
2. семейство, род
3. бащинство, майчинство

parental [pə'rentl]
a родителски, бащински, майчински

parenthesis [pə'renθisis]
1. вмъкната/вметната дума/фраза/изречение
2. обик. рl кръгла скоба
in parentheses в скоби, между другото
3. епизод, интермедия, интервал

parenthesize [pə'renθisaiz]
1. вмъквам (дума, забележка и пр.), споменавам между другото, прен. отварям скоба
2. поставям в скоби

parenthetic [,pærən'θetik]
a вмъкнат

parenthetical [,pærən'θetikl]
a вмъкнат
a поставен в скоби, казан между другото

parenthetically [,pærən'θetikəli]
adv между другото, в скоби

parenthood n бащинство, майчинство

paresis ['pærəsis]
n мед. пареза

par excellence [,pa:r'eksəla:ns]
1. adv фр. във висша степен, предимно, особено
2. отлично, истински

parfait [pa:'fei]
n парфе, крем със сметана, вид сънди

parget ['ра:dʒit]
I. n (декоративна) мазилка
II. v измазвам, обик. с декоративна мазилка

parhelion [pa:'hi:ljən]
n (pl-lia) астр. пархелий, лъжливо слънце

pariah [pæriə]
n парий (и прен.)

pariah-dog ['pæriədɔg]
n безстопанствено куче (в Индия)

parian ['рɛəriən]
I. a от о-в Парос
II. 1. вид фин порцелан
2. жител на о-в Парос

parietal [pə'raiətl]
1. анат., бот. образуващ/отнасяш се до стените на някоя кухина
PARIETAL bones теменни кости
2. ам. отнасящ се до режима на пансионерите в колеж

pari-mutuel [,pæri'mju:tʃuel]
n вид спорт тото

parings ['pɛəriŋz]
n pl обелки, обрезки

pari passu ['pɛəri'pæsju]
adv лат. наравно, едновременно, със същата бързина

Paris ['pæris]
1. Париж
2. attr парижки
PARIS green хим. парижка зеленина
PARIS white бял минерален прах за полиране, пемза

parish ['рæriʃ]
1. енория
PARISH register църковен регистър
2. община
3. attr енорийски, общински
to go on the PARISH получавам помощи по бедност
PARISH boy подхвърлено дете, сираче, питомник на сиропиталище
the PARISH lantern шег. луната

parishioner [рə'riʃənə]
n енориаш

parish-pump ['pæriʃ,pʌmp]
n тесни местни интереси
PARISH-PUMP affairs/politics местни работи/политика

parish-register n регистър за гражданско състояние

parisian [pə'riziən]
I. a парижки
II. n парижанин

parisyllabic [,pærisi'læbik]
a ез. равносричен

parity ['pæriti]
1. равенство, еднаквост, еднаква степен, равноценност, паритет
2. прилика, подобие, аналогия, съответствие
3. банк. паритет, търг. нормален курс

park [pa:k]
I. 1. парк (и ловен, автомобилен, артилерийски и пр.)
2. car-park
3. резерват (ловен, риболовен и пр.)
II. 1. паркирам, гарирам
2. ограждам, заграждам (за, в резерват)
3. нареждам/прибирам в артилерийски парк
4. разг. настанявам, слагам, инсталирам
to PARK oneself настанявам се, инсталирам се, заставам
to PARK oneself on someone натрапвам се на някого
5. ам. sl. натискам се в кола (за влюбени)

parka ['pa:kə]
n сп. вид анорак

parkin ['pa:kin]
n сладкиш от овесени ядки и петмез

parking ['pa:kiŋ]
n паркиране, гариране, спиране на моторни превозни средства
PARKING prohibited, no PARKING (here) паркирането забранено
PARKING attendant служещ на паркинг
PARKING lot ам. паркинг

parking-meter ['pa:kiŋ,mi:tə]
n монетен автомат в паркинг

parking-orbit ['pa:kiŋ,ɔ:bit]
n косм. временна орбита

parking-ticket ['pa:kiŋ,tikit]
n квитанция за глоба при неправилно паркиране

parky ['pa:ki]
a sl. студен, резлив (за въздух)

parlance ['pa:ləns]
n език, говор
in common PARLANCE в говоримия език
in legal PARLANCE в юридическата терминология, както казват юристите

parley ['pa:li]
I. 1. разискване, обсъждане
2. воен. преговори
to hold a PARLEY водя преговори
to beat/sound a PARLEY поканвам противника на преговори с биене на барабан/свирене на тръба
II. 1. разисквам, обсъждам
2. воен. преговарям, водя преговори
3. разг. говоря (особ. на чужд език)

parleyvoo [,pa:li'vu:]
I. 1. френски език
2. французин
II. v шег. говоря френски

parliament ['ра:ləmənt]
n парламент

parliamentarian [,ра:ləmən'tɛəriən]
I. a парламентарен
II. n парламентарист

parliamentary [,ра:l'mentəri]
a парламентарен, PARLIAMENTARY language парламентарен език, разг. приличен/вежлив език

parlour ['ра:lə]
1. ост. приемна, гостна стая, салон, всекидневна стая
2. приемна зала, салон, стая за посетители (в учреждение и пр.)
3. ам. салон, атeлие
hairdresser's PARLOUR ам. фризъорски салон
4. attr салонен (за мебел и пр.), пренебр. кабинетен, теоретичен

parlour-car ['pa:ləka:]
n ам. луксозен салон-вагон

parlour-maid ['pa:ləmeid]
n прислужница

parlous ['pa:ləs]
I. 1. опасен, рискован
2. хитър, лукав, опасен
II. adv извънредно, много

parmesan [,pa:mi:'zæn]
n пapмeзaн (и PARMESANcheese)

parnassian [pa:'næsiən]
I. 1. парнаски, посветен на музите
2. парнасистки
II. n поет. парнасист

parochial [pə'roukjəl]
1. енорийски, общински
2. ограничен, тесенк (за схващания и пр.)
PAROCHIAL school ам. частно църковно училище

parochialism [pə'roukjəlizm]
1. тесногръдие
2. административно деление на област на енории/общини

parochiality [pərouki'æliti]
1. тесногръдие
2. административно деление на област на енории/общини

parodist ['pærədist]
n автор на пародии

parody ['pærədi]
I. n пародия
II. v пародирам

parole [pə'roul]
I. 1. честна дума, тържествено обещание
on PAROLE пуснат на свобода, при условие че няма да се опита да участвува във военни действия (за военнопленник) /да извърши друго престъпление (за затворник)
2. воен. парола
II. v пускам (затворник, пленник) на свобода, при условие че няма да се опита да избяга

paronomasia [,pærənə'meiziə]
1. peт. парономазия
2. игра на думи, каламбур

paronym ['pærənim]
n ез. пароним

paroquet ['pærəket]
вж. parakeet

parotid [pə'rɔtid]
I. анат. a околоушен
II. n околоушна жлеза, паротида

parotitis [,pærə'taitis]
n мед. паротит, заушки

paroxysm ['pærəksizm]
n пристъп (на болест, смях и пр.), припадък, криза

paroxysmal [,pærək'sizməl]
a на/с пристъпи, кризисен

parquet ['pa:kei]
I. 1. паркет (и PARQUET floor)
PARQUET flooring (дъски за) паркет
2. ам. театр. предните редове на партера
PARQUET circle задните редове на партера
II. v слагам паркет на

parquetry ['pa:kitri]
n (дъски за) паркет

parr [pa:]
n зоол. млада треска (риба)

parrakeet вж. parakeet

parricidal [,pæri'saidl]
1. отцеубийствен, провинен в отцеубийство
2. провинен в измяна на отечеството

parricide ['pærisaid]
1. отцеубиец, убиец на майка си/на друг близък роднина
2. отцеубийство, убийство на собствената майка/на близък роднина
3. изменник на отечеството
4. измяна на отечеството

parroquet ['pærəket]
вж. parakeet

parrot ['pærət]
I. n зоол. папагал (Psittaciformes)
II. v повтарям като папагал, уча папагалски, уча (някого) да повтаря като папагал

parrot-cry ['pærətkrai]
n прен. клише

parrot-fashion ['pærət,fæʃn]
adv папагалски, като папагал

parrot fever ['рæгət,fi:və]
n мед. папагалска болест, пситакоза

parrotry ['pærətri]
n папагалско повтаряне/подражание, папагалщина

parry ['pæri]
I. v парирам, отблъсквам, отбивам (удар, довод, въпрос и пр.)
II. n париране, отблъскване, отбиване (особ. сп.)

parse [pa:z]
v грам. правя морфологичен/синтактичен разбор (на)

parsimonious [,pa:si'mounjəs]
a пестелив, свидлив, стиснат

parsimony ['pa:siməni]
n пестеливост, икономия, свидливост, стиснатост

parsley ['pa:sli]
n бот. магданоз (Petroselinum crispum)

parsnip ['pa:snip]
n бот. пащърнак (Pastinaca sativa)
fine words butter no PARSNIPs от сладки приказки полза няма

parson ['pa:sn]
n енорийски свещеник, разг. свещеник, пастор

parsonage ['pa:sənidʒ]
n дом на енорийски свещеник

part [pa:t]
I. 1. част, дял
in PART отчасти, до известна степен
it is not bad in PARTs на някои места не е лошо, бива го отчасти
it is no PART of my intentions нямам намерение
for the most PART в по-голямата си част, в повечето случаи, обикновено, общо взето, най-вече, главно
PART of speech грам. част на речта
2. част, член, орган (на тялото)
private/privy/secret PARTs полови органи
3. дял, участие, работа, дълг
to take PART in участвувам в
to have a PART in имам дял/участвувам в
without my taking any PART in it без моето участие, без да участвувам аз
to have neither PART nor lot/no PART or lot in something нямам нищо общо с нещо
to do one's PART изпълнявам дълга си, давам своя принос
it is not my PART to speak about it не е моя работа да говоря за това
4. роля
to play a PART играя/изпълнявам роля, прен. преструвам се, разигравам комедия
5. муз. партия, глас, щим
to sing in PARTs изпълнявам на няколко гласа (за хор)
song in three PARTs песен за три гласа
6. страна (в спор и пр.)
for my PART що се отнася до мен
on the one/the other PART от една/от друга страна
on our/your, etc. PART от наша/твоя и пр. страна
to take someone's PART, to take PART with someone застъпвам се за някого, вземам страната на някого
7. рl край, местност
in foreign PARTs в чужбина/странство
in our PARTs по нашия край
8. рl ост. способности
man of (good) PARTs способен/даровит човек
man of slender PARTs ограничен/посредствен човек
9. ам. път (на косата)
to take something in good PART не се обиждам от нещо, приемам нещо благосклонно
to take something in bad/ill PART обиждам се от нещо
II. 1. разделям (се), отделям (се)
to PART good friends разделяме се като добри приятели
2. разтварям се, разкъсвам се, скъсвам се
3. правя път на (косата си)
4. отклонявам се, разклонявам се (за път и пр.)
5. ост. деля, разделям, разпределям
6. ост. отивам си, тръгвам си
7. разг. давам пари, плащам
part from разделям се с, напускам, разг. накарвам (някого) да даде/похарчи
he is not easily PARTed from his money, he is a difficult man to PART from his money стиснат е, не си развързва лесно кесията
part with отстъпвам, отказвам се от, разделям се с
he hates to PART with his money разг. стиснат е, никак не обича да дава пари
III. adv отчасти, наполовина

partake [pa:'teik]
1. участвувам (of, in something)
споделям (with someone)
2. вземам (си), ям, хапвам, пийвам, опитвам (of)
3. нося белег на, имам известни качества
напомням (of)
his manner PARTAKEs of insolence в държанието му има известно нахалство

partaker [pa:'teikə]
n участник
we were PARTAKERs in their sorrow ние им съчувствувахме в скръбта

parter ['ра:tə]
n разг.
a good/bad PARTER добър/лош платец

parterre [ра:tɛə]
1. цветна градина с лехи на фигури
2. театр. партер

parthenogenesis [,pa:θeno'dʒenisis]
n биол. партеногенеза, безполово размножаване

parthian ['ра:θiən]
a PARTHIAN shot/shaft последна стрела, хвърлена в момент на отстъпление (и прен.)

partial ['ра:ʃl]
1. частичен, непълен
2. пристрастен, несправедлив, предубеден (towards)
3. който обича/има вкус (to към)
to be too PARTIAL to the bottle твърде много обичам да си пийвам

partiality [,pa:ʃi'æliti]
1. пристрастие, несправедливо отношение, предубеденост
2. склонност, слабост, любов, предпочитание (for)

partially ['pa:ʃəli]
1. отчасти, частично, не напълно
2. пристрастно, несправедливо, с предубеждение

participant [pa:'tisipənt]
n участник

participate [pa:'tisipeit]
1. участвувам, вземам участие, съучастник съм
споделям (in)
2. имам характер/белези/елементи, иаподобявам (of на)

participation [,pa:tisi'peiʃn]
n участие, съучастничество
споделяне (in)

participator [pa:'tisipeitə]
n (съ) участник

participial [,pa:ti'sipiəl]
I. грам. a причастен
II. n причастие, обособило се като прилагателно

participle ['pa:tisipl]
n грам. причастие

particle ['pa:tikl]
1. частица, капчица, трошица, трошичка
PARTICLE of dust/sand прашинка/песъчинка
not a PARTICLE of food нищичко за ядене
not a PARTICLE of truth ни капка истина
2. грам. (неизменяема) частица, наставка, представка

parti-coloured ['pa:ti,kʌləd]
a разноцветен, пъстър, шарен

particular [pə'tikjulə]
I. 1. личен, индивидуален, частен, отделен, специфичен
his own PARTICULAR weakness лично негова слабост
in any PARTICULAR case във вески отделен случай
2. особен, специален
PARTICULAR friend of mine мой много добър приятел
for no PARTICULAR reason без особена причина
in PARTICULAR особено, по-специално
3. подробен
4. придирчив, претенциозен, капризен, взискателен
to be PARTICULAR about one's food злояд съм, не ям какво да е
to be PARTICULAR about one's dress обръщам голямо внимание на облеклото си
to be PARTICULAR on points of honour много съм чувствителен по въпроси на честта, лесно се засягам
he is not so PARTICULAR as all that не е чак толкова придирчив
II. n подробност
to go into PARTICULARs впущам се в/давам подробности
a London PARTICULAR лондонска мъгла, лондонски специалитет

particularism [pə'tikjulərizm]
1. рел. учение, според което само отделни избрани личности ще бъдат спасени
2. преданост само на собствената кауза/интереси
3. пол. сепаратизъм, партикуларизъм

particularity [pə,tikju'læriti]
1. подробност, точност
2. особеност, характерна черта, специфика
3. придирчивост, взискателност, претенциозност

particularization [pə,tikjulərai'zeiʃn]
n влизане в/изброяване на подробности, уточняване, точно споменаване

particularize [pə'tikjuləraiz]
v впускам се в/изброявам подробности, споменавам поотделно

particularly [pə'tikjuləli]
1. особено, специално, отделно
2. подробно, с подробности

particulars n особености, подробности

parting ['pa:tiŋ]
1. раздяла, разлъка, прощаване, заминаване, тръгване
at PARTING на прощаване
2. разделяне
the PARTING of the ways място, където пътищата се разделят, кръстопът (и прен.)
3. път (на косата)
4. attr прощален, последен, който си отива
the PARTING day превалящият/гаснещият ден

partisan [,pa:ti'zæn]
I. 1. партизанин, привърженик, поддръжник (of)
2. партизанин (участник в съпротивата)
3. attr фанатичен, пристрастен, предубеден, сектантски, партизански
II. n ист. алебарда

partisanship [,pa:ti'zænʃip]
n пристрастие, фанатизъм, фанатична защита/поддържане, сектантство

partite ['pa:tait]
a бот., зоол. разчленен

partition [pa:'tiʃn]
I. 1. деление, разделяне, разчленение, подялба
2. дял, раздел, отделение, част, подразделение
3. междинна/вътрешна стена, преграда
II. 1. деля, разделям, поделям
2. преграждам (off)

partitive ['pa:titiv]
I. 1. разделителен
2. грам. частичен
II. n грам. дума, означаваща част от цяло

partizan ам. partisan

partly ['pa:tli]
adv отчасти, частично, до известна степен

partner ['pa:tnə]
I. 1. участник
съучастник (in)
2. съдружник
sleeping/silent/latent PARTNER сътрудник, който не участвува пряко в ръководството на предприятието
3. юр. контрагент
4. съпруг, другар в живота
5. партнъор (в танц, игра и пр.), кавалер, дама (при танц, на маса и пр.)
6. рl мор. подпорна рамка (на мачта и пр.)
II. 1. сдружавам
2. партнъор/кавалер/дама съм на, намирам партнъор/кавалер/дама на

partnership ['pa:tnəʃip]
1. участие, съучастие
2. съдружничество, съдружие
to take someone into PARTNERSHIP вземам някого за съдружник
industrial PARTNERSHIP участие на работниците в печалбите на предприятие

partook вж. partake

part-owner ['pa:t,ounə]
n съсобственик

partridge ['pa:tridʒ]
1. n зоол. яребица (Perdix perdix)
2. ам. виргински пъдпъдък (Bonasa umbellus)

part-song ['pa:tsɔŋ]
n песен на няколко гласа

part-time ['pa:ttaim]
1. непълен работен ден, нещатна работа
to be on PART-TIME работя непълен работен ден, нещатен съм
2. attr нещатен, хоноруван
PART-TIME student студент във вечерен университет, студент задочник

parturient [pa:'tjuəriənt]
1. който ще ражда, намиращ се в родилки мъки (и прен.)
2. творчески

parturition [,pa:tjuə'riʃn]
n раждане, родилни мъки (и прен.)

party ['pa:ti]
I. 1. партия
2. компания, група
will you join our PARTY? ще дойдете ли с нас
3. гости, прием, забава
evening PARTY вечеринка
dancing PARTY танцова забава
dinner/tea PARTY гости на обед/чай
to give PARTY имам гости, давам прием
4. отред, команда, екип, бригада
landing PARTY воен. мор. дебаркационен отряд
5. юр. страна (в спор и пр.)
PARTY to a suit страна в процес
to become a PARTY to an agreement търг. подписвам договор
third PARTY трето лице/страна
parties at issue спорещи страни
6. съучастник (to)
to be no PARTY to не съм замесен в
7. шег. тип, индивид, личност
who's the old PARTY in blue? кой е оня там в синъо
8. attr партиен
PARTY man/member партиен член, член на партия
PARTY local/unit местна/низова партийна организация, официален
PARTY dress официална рокля
II. a хер. разделен на равни части

party-coloured вж. parti-coloured

party line [,pa:ti'lain]
1. граница, гранична линия, синор
2. тел. дуплекс
3. партийна линия

party-politics [,pa:ti'pɔlitiks]
1. партизанщина
2. партийна политика

party-spirit [,pa:ti'spirit]
1. обик. пренебр. партизанщина
2. любов към забавления/компании

party-wall ['pa:tiwɔ:l]
n обща стена, калкан

parure [pə'ruə]
n фр. комплект бижута

parvenu ['pa:vənju:]
n фр. парвеню, новобогаташ

parvis ['pa:vis]
n арх. преддверие на църква, нартекс

pas [pa:]
1. n фр. (pl без изменение) танцова стъпка, танц
PAS de deux танц за двама
2. първенство, предимство
to have/take the PAS of имам предимство пред

pasch [pa:sk]
n рел. Пасха, Великден

paschal ['pa:skal]
a рел. пасхален, великденски
PASCHAL lamb великденско агне
PASCHAL Lamb Исус Христос

pash [pæʃ]
n sl. любов, увлечение
to have a PASH for someone занасям се/падам си по някого

pasha ['ра:ʃə]
n паша

pasque-flower ['pa:sk,flauə]
n бот. (същинска) съсънка (Anemone pulsatilla)

pasquinade [,pæskwi'neid]
I. n пасквил
II. v осмивам в пасквил

pass [pa:s]
I. 1. минавам, преминавам
отминавам (along, by, on, out u пр.), минавам покрай, минавам през, разминавам се с, срещам, пресичам, прекосявам
2. минавам, преминавам, изчезвам, отивам си
умирам (и с away, hence, from among us)
this custom is PASS ing този обичай e на изчезване
to PASS out of sight изгубвам се/изчезвам от погледа
3. (пре) минавам, бивам подаден
(по) давам (и сп.), PASS the salt please моля подай солта
4. минавам, вървя, валиден съм, имам стойност/цена
5. минавам, бивам приет/одобрен (за предложение, законопроект и пр), одобрявам, приемам, разрешавам, минавам през (митническа проверка, цензура и пр.)
the bill PASSed the committee, the committee PASSed the bill законопроектът бе приет от комисията, комисията прие законопроекта
6. минавам, издържавам (изпит)
to PASS a candidate допускам кандидат до изпит, пускам кандидат (пиша му тройка)
7. минавам, бивам допуснат, минавам незабелязан
that won't PASS това няма да мине, така не може
let that PASS нейсе, да не говорим за това, от мен да мине
8. ставам, случвам се
I saw/heard what was PASSing видях/чух какво става
9. юр. произнасям (присъда)
the judgement PASSed for the plaintiff съдебното решение бе в полза на ищеца
10. минавам, задминавам, оставям зад себе си, надминавам, надвишавам
that PASSes belief това e невероятно
that PASSes my comprehension това ми e съвсем непонятно
he has PASSed the chair той e бил вече председател
11. слагам, поставям, промушвам
to PASS a rope round something слагам въже около нещо, връзвам нещо с въже
to PASS the thread through the eye of a needle вдявам конец в игла
12. прекарвам, минавам, потърквам леко (ръка върху нещо), плъзгам, хвърлям (поглед върху нещо)
to PASS one's hand over one's eyes потърквам леко очи с ръка
to PASS o/s eyes over something плъзгам погледа си върху нещо, хвърлям поглед на нещо
to PASS a sword through someone's body промушвам някого със сабя
to PASS events in review хвърлям поглед върху събитията, разглеждам събитията
13. прекарвам (време)
14. карти пасувам, обявявам пас
15. прекарвам (войски на парад)
16. пускам в обръщение (фалшиви пари и пр.)
17. давам (обещание, клemвa и пр.)
18. мед. изкарвам/изхвърлям с урина та/екскрементите
to PASS water уринирам
19. ам. не обявявам, не плащам (дивиденти)
20. минавам/прецеждам/пасирам (зеленчуци и пр.) през сито
pass along преминавам (напред), вървя нататък, предавам (съобщение и пр.)
pass away евф. умирам, почивам, издъхвам, минавам, преминавам, изчезвам, прекарвам (време), спомагам да мине (времето)
pass between разменяме си (думи, тайни)
I never heard a kindly word PASS between them никога не съм ги чул да си кажат добра дума
II. 1. (пре) минаване
2. издържаване (на изпит) с тройка
3. пропуск, разрешение за минаване
безплатен билет, гратис (и free PASS)
4. дефиле, проход
5. воен. подстъп
to hold the PASS прен. защищавам/поддържам кауза
to sell the PASS прен. предавам положе нието/фронта, изменям на каузата
6. фарватер, плавателен канал (особ. при устието на река)
7. проход за риба при шлюз
8. критично положение/състояние
to come to/reach (such) a fine/sad PASS стигам до (такова) състояние (че)
9. фехт. удар
10. пас, движение на ръцете (на хипнотизатор, жонглъор)
11. сп. пас, подаване на топката
12. карти пас (уване)
a to come to PASS случвам се
to bring to PASS причинявам, докарвам, осъществявам
to make a PASS at sl. задявам, опитвам се да целуна и пр. (жена)

passable ['pa:səbl]
1. проходим
2. сносен, удовлетворителен, задоволителен
3. валиден (за пари)

passably ['pa:səbli]
adv сносно, доста добре, удовлетворително, задоволително

passacaglia [,pæsə'ka:ljə]
n муз. пасакалия

passage ['pæsidʒ]
I. 1. преминаване, прекосяване, рейс (морски, въздушен), течение (на времето), такса за пътуване/преминаване
to have a good/bad PASSAGE пътувам добре/зле (по море, по въздуха)
to book a PASSAGE купувам си билет (за параход)
to work one's PASSAGE плащам си билета с работа на парахода
2. прелет, пасаж (на птици)
birds of PASSAGE прелетни птици
3. преминаване, преход (от едно състояние в друго)
4. път, проход, достъп, вход, право на преминаване
to force a PASSAGE пробивам си път
no PASSAGE this way минаването оттук забранено
5. коридор, пасаж, галерия
6. приемане, одобряване (на законопроект)
7. анат. канал, тръба, ход, проход, път
back PASSAGE разг. ректум, анус
front PASSAGE разг. вагина
the long PASSAGEs разг. бронхите
8. пасаж, откъс
9. произшествие, случка, събитие, епизод
PASSAGE of/at arms стълкновение, борба, спор, препирня
10. рl разговор, разменени думи, разправия
to have angry PASSAGE s with someone разменям остри думи с някого
PASSAGEs of confidence интимни разговори, взаимно поверяване на тайни
11. физиол. ходене по голяма нужда
II. 1. карам (кон) да върви на една страна, движа се на една страна (за кон)
2. преминавам, пресичам

passage-way ['pæsidʒwei]
1. коридор, пасаж, галерия
2. място за минаване, път

passant ['pæsənt]
a хер. с вдигнат преден крак (за изображение на животно)

pass-book ['pa:sbuk]
n банкова книжка

passe ['pa:sei]
1. остарял, старомоден
2. повяхнал, попреминал (особ. за красота на жена)

passementerie ['pæsməntri]
n фр. пасмантерия

passenger ['pæsindʒə]
1. пътник, пасажер
2. разг. член на отбор, кабинет и пр., който не върши никаква работа
3. attr пътнически, пасажерски

passenger-pigeon ['pæsindʒə,pidʒən]
n зоол. сев. -ам. странствуващ гълъб (Ectopistes migratorius)

passe-partout ['pæspa:tu:]
1. n фр. шперц
2. картонена рамка, паспарту

passer-by [,pa:sə'bai]
n (pl passers-by) (случаен) минувач, случайно срещнат човек

passerine ['pæsərain]
1. зоол. a врабчов
2. n птица от разред врабчови

passible ['pæsibl]
a способен да чувствува/страда

passim ['pæsim]
adv лат. навсякъде, на различни места (при отпратка към книга, автор)

passing ['pa:siŋ]
I. 1. минаващ
2. нетраен, мимолетен, преходен
3. текущ, злободневен
4. случаен, бегъл (за забележка, мисъл и пр.)
II. adv ост. много, извънредно, крайно
III. 1. минаване, преминаване (и за време)
2. изчезване, отмиране
3. смърт
4. издържаване на изпит
5. произнасяне (на присъда)
6. одобрение, приемане (на закон и пр.)
7. сп. подаване (на топка)
8. протичане, ход (на събития)
in PASSING между другото

passing-bell ['pa:siŋbel]
n камбанен звън за смърт

passion [pæʃn]
1. страст, силно увлечение (for something, for doing something)
2. (пристъп на) гняв, ярост
to be in a PASSION разгневен/разярен съм
3. изблик (на чувства)
to burst into a PASSION of tears избухвам в сълзи
4. рел. PASSION мъки Христови, евангелски разказ за мъките Христови
PASSION Week страстната седмица
5. муз. пасион

passional ['pæʃənl]
1. a ряд. поет. страстен
2. n жития на светии и мъченици

passionate ['рæʃənət]
1. страстен, пламенен
2. силно влюбен
3. избухлив

passion-flower ['pæʃn,flauə]
n бот. пасифлора, часовниче (Passiflora)

passionless a безстрастен

passion-play ['pæʃnplei]
n лит. мистерия/драма за страданията на Христа

passive ['pæsiv]
I. 1. пасивен, безучастен, бездеен, инертен
2. грам. страдателен (за залог)
3. фин. безлихвен (за заем)
II. n грам. страдателен залог
in the PASSIVE в страдателен залог

passivity [pæ'siviti]
n пасивност, безучастност, инертност

pass-key ['pa:ski:]
1. шперц
2. секретен ключ

passman ['pa:smən]
n (pl-men) лице, което получава университетска диплома без отличие

passover ['pa:s,ouvə]
1. n рел. еврейската пасха
2. пасхално агне
3. агнец божи

passport ['pa:spɔ:t]
1. паспорт
2. прен. лични качества, осигуряващи признание, уважение и пр

passturage ['pa:stjuridʒ]
1. пасище
2. паша
3. овчарство, говедарство

password ['pa:swə:d]
n парола

past [pa:st]
I. 1. минал (и грам.), изминал, изтекъл
in ages PAST and gone в минали времена, отдавна
in times PAST някога, в миналото
for some time PAST от известно време
2. бивш, някогашен
II. 1. минало
it is a thing of the PAST това принадлежи на миналото
2. грам. минало време
III. 1. (по) край, оттатък, отвъд, по-нататък от
he ran PAST me той изтича покрай мен
2. след, по-късно от
it is PAST 10 o'clock минава 10 часа
at ten minutes PAST one в един часа и десет минути
the train is PAST due влакът e закъснял
3. за възраст повече от, над
4. който надминава, не е вече годен за свръх
PAST endurance/bearing непоносим
PAST all belief съвсем невероятен
PAST comprehension непонятен
PAST cure неизлечим
to be PAST praying for/PAST help в безнадеждно положение съм, не може да ми се помогне, непоправим съм
to be PAST caring вече ми е безразлично
to be/get PAST it sl. не ме бива вече
I wouldn't put it PAST him (to) разг. никак не бих се учудил (той да направи нещо недостойно)
IV. adv I saw him walk PAST видях ro да минава
the years flew PAST годините летяха
to run PAST минавам тичешком

pasta ['pæstə]
n ит. макарони, фиде и пр., тестени изделия

paste [peist]
I. 1. тесто
2. паста
3. пастет
4. кит, замазка
5. лепило, клайстер
6. стъклена маса (за изкуствени скъпоценни камъни)
made of PASTE разг. фалшив, без стойност
7. омесена глина
II. 1. залепвам, облепвам (с хартия)
to PASTE up a notice залепвам съобщение
to PASTE up a window облепвам прозорец с хартия
2. sl. напердашвам здраво, бомбардирам тежко, зашлевявам (някого)

pasteboard ['peistbɔ:d]
1. (многослоен) картон
2. sl. визитна картичка, карта за игра, билет
3. attr картонен, прен. паянтов, слаб, несъществен

pastel [pæ'stel]
1. пастел, рисуване с пастели
2. рисунка с пастел
3. пастелен цвят
4. attr nастелен

pastern ['pæstə:n]
n зоол. надкопитна става, глезен (на кон и пр.)

pasteurization [,pæstərai'zeiʃn]
n пастъоризация, пастъоризиране

pasteurize ['pæstəraiz]
v пастъоризирам

pasticcio [pæ'stitʃou]
1. n ит. потпури, музикална китка
2. пастиш, литературна/музикална имитация

pastiche [pæ'sti:ʃ]
вж. pasticcio

pastil ['pæstəl]
1. пастила, таблетка, бонбон за смучене
2. свещичка от ароматично вещество и въглен

pastille вж. pastil

pastime ['pa:staim]
n забавление, развлечение, игра

past master [,pa:st'ma:stə]
1. голям/несравним майстор
2. бивш глава/магистър на франкмасонска ложа, председател на гилда и пр

pastor ['pa:stə]
1. пастор, свещеник, духовен съветник
2. ост. пасгир, овчар
3. зоол. розов скорец (Pastor roseus)

pastoral ['pa:stərəl]
I. 1. овчарски, пастирски
2. пасторален
3. пасищен (за земя)
4. пасторски, свещенически, отнасящ се до/отправен към духовниците
PASTORAL staff владишки жезъл
II. 1. лит., муз. пасторала, изк., театр, пасторална сцена
2. послание на пастор до енориашите му/на владика до епархията му

pastorale [,pæstə'ra:li]
n муз. пасторал

pastorate ['pa:stərət]
1. пасторска служба, пасторство
2. събир. пастори
3. ам. parsonage

pastry ['peistri]
1. сладкиши, пасти, сладки
2. тесто за сладиш, кора за сладкиш с плодове

pastry-cook ['peistrikuk]
n сладкар

pastry-shop n сладкарница

pasturable ['pa:stʃərəbl]
a годен за пасище

pasturage n пасбище

pasture ['pa:stʃə]
I. 1. паша
2. пасище, място за паша
II. 1. паса (говеда и пр.), паса, изпасвам, опасвам
2. използувам (земя) за паша

pasty ['pæsti]
I. n месо/плодове и пр., печени в тесто
II. 1. клисав, тиклав
2. бледен, пепеляв, сив, пръстен
с нездрав цвят на лицето (и PASTY-faced)

pat [pæt]
I. 1. потупване
to give a dog a PAT погалвам куче
PAT on the back прен. похвала, насърчение
2. лека милувка
3. бучка масло
II. v (-tt-) потупвам, приглаждам
to PAT one's hair приглаждам си косата
to PAT oneself/someone on the back прен. доволен съм от себе си/някого
to PAT someone on the back прен. похвалвам/поздравявам някого
III. 1. (тъкмо) навреме, (тъкмо) на място
2. изведнъж, веднага, без бавене
to know one's lesson off PAT знам си урока като по вода
to stand PAT покер играя с картите, които ми са дадени, без да вземам други, прен. не изменям позициите си
IV. a подходящ, който е тъкмо намясто, добре научен
V. n разг. ирландец (съкр. от името Patrick)

patch [pætʃ]
I. 1. кръпка
PATCH pocket външен джоб
2. парче пластир за рана
3. тъмна превръзка на око
4. изкуствена бенка
5. (малко) парче земя, парче земя, засята с някаква култура
6. парче (нце), къс (че), остатък
7. воен. униформен знак (пришит към унифор мата) за различните родове войски
in PATCHes туктам, на отделни места, от време на време, в отделни моменти
not to be a PATCH on someone /something не мога да се сравня с някого/нещо, нищо не представлявам в сравнение с някого/нещо
to strike a bad PATCH имам лош късмет, не ми върви (за известно време)
II. 1. кърпя, закърпвам, слагам кръпка на (и с up)
2. служа за кръпка (за плат)
3. прен. скърпвам как да е (обик. с up)
4. оправям, уреждам, изглаждам (спор и пр.) (обик. с up)
5. правя/съшивам от отделни парчета (напр. юрган)

patchily ['pætʃili]
adv на кръпки/парчета, как да е, като закърпено, разпокъсано

patchiness ['pætʃinis]
1. липса на единство/хармония, нестройност, разпокъсаност на ефекта, нееднаквост
2. скърпеност

patching ['pætʃiŋ]
1. кръпка (и PATCHING up)
2. тех. заваряване, поправка, малък ремонт

patchouli ['pætʃuli]
1. бот. пачули (Pogostemon cablin)
2. парфюм от пачули

patch test ['pætʃtest]
n мед. кожна проба при алергия

patchwork ['pætʃwə:k]
1. възглавница, покривка и пр. от различни парчета плат
2. прен. кърпеж, скърпена работа, смесица, бъркотия, бърканица, миш-маш (от стилове и пр.)
3. attr от различни парчета

patchy ['pætʃi]
1. неравен, нееднакъв, без единство и хармония, разпокъсан
2. скърпен

pate [peit]
I. 1. ост. теме
2. разг. глава, тиква
II. 1. пай с месо, риба и пр
2. пастет

patella [pə'telə]
n анат. колянно капаче, патела

paten ['рætən]
n църк. поднос за нафора

patency ['peitənsi]
n очевидност

patent ['peitənt]
I. 1. очевиден, явен
2. патентован
PATENT medicine специалитет, лекарство, което се купува без рецепта
PATENT leather лак, лачена кожа
3. разг. нов, оригинален, остроумен, прен. хитър
nothing PATENT sl. нищо особено, не кой знае какъв
4. отворен, достъпен
5. бот. отворен, разперен (за лист и пр.)
II. 1. патент, монопол, диплом
PATENT office служба за издаване на патенти
2. знак, белег
PATENT of gentility белег на благородство
3. патентован предмет/изобретение
III. v патентовам, изваждам/получавам патент за

patentee [,peitən'ti:]
n притежател на патент

pater ['peitə]
1. sl. баща, морук, старият
2. често PATER молитвата Отче наш

paterfamilias [,peitəfə'miliæs]
n лат. шег. глава на семейство

paternal [рə'tə:nl]
1. бащин, бащински
2. от бащина страна

paternalism [pə'tə:nəlizm]
1. (подчертано) покровителствено отношение, намеса, вмешателство
2. ирон. бащински грижи

paternity [pə'tə:niti]
1. бащинство
2. произход по баща
3. прен. авторство, източник

paternoster ['pætə,nɔstə]
1. молитвата Отче наш (особ. на латински)
2. (единадесетото зърно на) броеница
3. заклинание
4. вид асансъор
5. връв на въдица с куки (и PATERNOSTER line)
devil' s PATERNOSTER измърморено проклятие

path [ра:θ]
1. пътека, пътечка
2. сп. писта
3. път (и на небесно тяло), траектория
4. поприще, поле за дейност, професия, линия на поведение, насока, курс

pathetic [pə'θetik]
I. 1. патетичен, разчувствуван, прочувствен, трогателен, покъртителен
2. емоционален
PATHETIC fallacy олицетворяване, приписване на човешки чувства на природата
II. n рl патос

pathetically [pə'θetikəli]
adv патетично, прочувствено

pathfinder ['pa:θ,faində]
1. водач, изследовател (на непознати страни)
2. прен. пионер
3. воен. ав. водещ самолет

pathless ['pa:θlis]
1. без (добри) пътища, непроходим
2. неизследван, непроучен

pathological [,pæθə'lɔdʒikl]
a патологичен

pathologist [рə'θɔlədʒist]
n патолог

pathology [рə'θɔlədʒi]
n патология

pathos ['peiθɔs]
n патос

pathway ['pa:θwei]
n пътека, пътечка, път

patience ['peiʃəns]
1. търпение, търпеливост
to have no PATIENCE with someone не мога да търпя/понасям някого
to be out of PATIENCE with someone ядосан съм на някого, вече не мога да търпя/понасям някого
enough to try the PATIENCE of a saint/of Job ще изкара от търпение и най-търпеливия
2. издръжливост, упорство, упоритост
3. карти пасианс

patient ['peiʃənt]
I. 1. търпелив (with към)
to be of понасям търпеливо
2. издръжлив, упорит
3. усърден, старателен
4. ост. който търпи/допуска (of)
II. 1. пациент, болен
2. човек, който е обект на/понася (някакво действие)

patiently a търпеливо

patina ['pætinə]
n патина

patio ['pætiou]
n исп. вътрешен двор

patisserie [pə'ti:səri]
n фр. сладкарница

patois ['pætwa:]
n фр. (pl без изменение) ез. местен говор, жаргон

patrial ['peitriəl]
а, n (лице) с право на британско поданство

patriarch ['peitria:k]
1. патриарх
2. родоначалник, основател
3. човек на почтена възраст
най-старият жив представител (of)

patriarchal [,peitri'a:kl]
1. патриархален
2. патриаршески
3. почтен

patriarchate ['peitria:kit]
1. патриаршески сан
2. патриаршия
3. патриархат

patriarchy ['peitria:ki]
n патриархат

patrician [pa'triʃn]
1. ист. патриций
2. аристократ

patriciate [pə'triʃiət]
1. ист. патрицианство
2. аристокрация
3. патрицианско управление

patricide ['pætrisaid]
1. отцеубийство
2. отцеубиец

patrilineal [,pætri'liniəl]
a по бащина/мъжка линия

patrimonial [,рætri'mounjəl]
a наследствен

patrimony ['pætriməni]
1. наследствен имот
2. черковен имот/дарение
3. наследство, нещо наследено (и прен.)

patriot ['pætriət]
(u) n патриот, родолюбец

patriotic [,pætri'ɔtik]
a патриотичен, патриотически, родолюбив
the Great PATRIOTIC War Великата отечествена война

patriotism ['pætriətizm]
(u) n патриотизъм, родолюбие

patristic [pə'tristik]
a отнасящ се до църковните отци

patrol [pə'troul]
I. n патрул, патрулиране, обиколка, наблюдаване, наблюдение
PATROL car полицейска патрулна кола
PATROL wagon ам. кола за превозване на затворници
II. v (-ll-) патрулирам, обикалям

patrolman [pə'troulmən]
n (pl-men) ам. полицай

patron ['peitrən]
1. покровител, защитник, патрон, шеф
2. редовен клиент/посетител
3. собственик на ресторант и пр
4. светец покровител (и PATRON saint)
5. църк. лице, което има право да назначава на бенефиций

patronage ['pætrənidʒ]
1. покровителство, протекция, подкрепа, подпомагане
2. рел. право (на някого) да назначава на бенефиций
3. подкрепа от страна на клиенти, клиентела, посетители
4. покрови телствен вид/държание/отношение
5. ам. назначаване на служба по политически съображения, служби, давани по политически съображения

patroness ['peitrənis]
ж. р. от patron

patronize ['pætrənaiz]
1. покровителствувам, подкрепям, подпомагам
2. гледам отвисоко на, отнасям се снизходително към
3. клиент/постоянен посетител съм на

patronizing ['pætrənaiziŋ]
a покровителствен, снизходителен

patronymic [,pætrə'nimik]
1. a бащин (за име)
2. n бащино име, име по баща

patsy ['pætsi]
n ам. sl. жертва, наивник, балама

patten [pætn]
n налъм

patter ['pætə]
I. v дърдоря, бърборя
II. 1. жаргон (на дадена професия и пр.)
2. дърдорене, бърборене, празни приказки, приказки (на фокусник, комедиант)
3. речитатив
III. 1. потраквам, трополя (за дъжд и пр.)
2. ситня, ходя с малки леки стъпки
IV. 1. потракване, трополене
2. ситнене, малки леки стъпки

pattern ['pætən]
I. 1. образец, пример
2. мостра
3. модел (и метал.), шаблон, еталон, кройка, диаграма, схема
4. ам. парче плат (за дреха)
5. шарка, десен, мотив
6. стил, характер, устройство, строеж, структура
behaviour PATTERN схема на поведение
7. насока, тенденция, особеност
the PATTERN of events закономерността на събитията
8. белези от куршуми, бомби и пр
9. attr образцов, примерен
II. 1. правя (нещо) по образеца на (after, on)
refl подражавам на (after, on)
2. украсявам с шарки, десенирам

patterned ['pætənd]
a шарен, с/на фигури, десениран

pattern-room ['рætərʌm]
n метал., моделен цех

pattern-shop ['рætəʃɔр]
вж. pattern-room

patty ['pæti]
1. баничка, пирожка
2. ам. плоско бонбонче

pattypan ['pætipæn]
n формичка за печене

patulous ['pætjuləs]
a разпрострян, разтворен

paucity ['pɔ:siti]
n малочисленост, оскъдност

paunch [pɔ:ntʃ]
I. 1. корем, шкембе
2. тъpбуx, първият стомах (на преживно животно)
II. v изтърбушвам

paunchy ['pɔ:ntʃi]
a шкембелия

pauper ['рɔ:рə]
1. бедняк, сиромах, просяк
2. човек, който получава помощ по бедност

pauperdom ['рɔ:рədəm]
1. бедност, беднотия, сиромашия
2. беднотия, бедни хора, бедняци, сиромаси

pauperism ['рɔ:рərizm]
вж. pauperdom

pauperize ['pɔ:pəraiz]
v правя да обеднее, докарвам до просяшка тояга, създавам просяшки манталитет у

pause [pɔ:z]
I. 1. пауза, прекъсване, (временно) спиране/замлъкване
to give PAUSE to накарвам (някого) да се колебае/замисли
2. муз. фермата
II. v правя пауза, бавя се, постоявам (малко), спирам се за малко (on), колебая се
to PAUSE for breath спирам се да си поема дъх
to PAUSE on a note задържам нота

pavan ['pævən]
n павана (танц)

pavane ['pævən]
вж. pavan

pave [peiv]
I. v павирам, настилам, покривам
career PAVEd with good intentions дейност, пълна с добри намерения
II. 1. паваж, настилка
2. скъпоценни камъни, монтирани един до друг

pavement ['peivmənt]
1. паваж, пътна настилка
2. ам. павирана улица
3. тротоар, плочник
PAVEMENT artist художник, който рисува по/ам. излага картини на тротоара
4. зоол. гъсти зъби

pavilion [pə'viljən]
1. палатка, шатра
2. павилион, будка
3. стр. издадена част на постройка, пристройка
4. беседка

paving-stone ['peiviŋstoun]
n паве, паважен камък

paw [рɔ:]
I. 1. лапа
2. разг. ръка
II. 1. докосвам/драскам с лапа
2. разг. пипам, бутам, мачкам (и с over)
3. рия (за кон)

pawky ['pɔ:ki]
a хитър, лукав, дяволит, ироничен

pawl [рɔ:l]
I. n тех. палец, език
II. v залоствам, заклещвам

pawn [рɔ:n]
I. n пионка (и прен.)
II. n залог
in/at PAWN заложен
III. 1. залагам (вещи)
2. прен. залагам, рискувам
to PAWN one's word давам честна дума, обещавам

pawnbroker ['pɔ:n,broukə]
n съдържател на заложна къща

pawnshop ['рɔ:nʃɔр]
n заложна къща

pax [pæks]
I. 1. мир
2. църк. плочка с изображение на разпятието
II. int уч. sl. PAX! да се сдобрим!

pay [pei]
I. 1. (за) плащам, давам (цена) (for), изплащам (дълг, данък и пр.), разплащам се, уреждам, разчиствам (сметка)
what' s to PAY? колко струва (това)? to put paid to someone's account прен. разг. справям се с някого, слагам край на, ликвидирам
2. поемам разноските по
3. плащам на, възнаграждавам, компенсирам, обезщетявам
there will be the deuce/devil and all to PAY разг. щe ти излезе солено/през носа
4. отплащам се/отблагодарявам се на
5. рентирам се, доходен съм, нося доход, докарвам печалби
it PAYs прен. струва си
полезно е (to)
6. обръщам (внимание), отдавам (почит), правя (посещение, комплимент) (to)
PAY attention to what I tell you слушай/внимавай какво ти казвам
to PAY o/s respects/compliments to засвидетелствувам почитта си към
to PAY one's last respects to отдавам последна почит на
to PAY one's way свързвам двата края, не правя дългове, рентирам се
pay away pay out
pay back връщам (пари), (от) връщам (си)
to PAY someone back връщам (си) някому, прен. отплащам някому
pay down плащам в брой
pay for плащам, поемам разноските за, прен. плащам за
to PAY dear (ly) for плащам скъпо за, струва ми скъпо
pay in внасям, правя вноска
pay off разплащам се (с), изплащам си (дълга), разчиствам/уреждам си сметките (с), плащам (на работници и пр.) и уволнявам, отмъщавам (си), разг. имам успех, давам резултат
sl. давам подкуп, мор. отклонявам се от пътя си
pay out плащам, изплащам, заплащам, наказвам, мор. отпускам, развивам (въже и пр.)
pay up (из) плащам
II. 1. (за) плащане
for PAY за пари
2. заплата, надница, възнаграждение
to be in the PAY of на служба съм у, нает съм от, платен агент съм на
take-home PAY ам. разг. чиста заплата
3. компенсация, възмездие, наказание
4. attr платежен, мин. рентабилен
III. v мор. насмолявам

payable ['peiəbl]
1. платим, дължим
2. доходен, приходоносен, рентабилен (за залежи)

pay-as-you-earn [,peiəzju:'ə:n]
n удържане на данък общ доход

pay-bed ['peibed]
n болнично легло, за което се заплаща

paycheck ['peitʃek]
n (чек за) заплата/надница

pay-claim ['peikleim]
n искане за увеличение на заплата

pay-day ['peidei]
n ден, когато се плащат заплати/надници

pay-desk ['peidesk]
n каса (гише)

pay-dirt ['peidə:t]
1. n ам. мин. богата жила
2. разг. източник на печалба

payee [pei'i:]
n получател на пари, предявител на чек и пр

payer ['peiə]
n платец

paying ['peiiŋ]
a изгоден, доходен, приходоносен. рентабилен

paying-card ['pleiiŋka:d]
n карта за игра

paying guest [,peiiŋ'gest]
n пансионер (в частен дом)

payload ['peiloud]
n полезен товар

paymaster ['pei,ma:stə]
n касиер, воен. ковчежник
PAYMASTER General заместник-министър, началник отдел плащания в Министерството на финансите

payment ['peimənt]
1. плащане, платеж, заплащане, изплащане
2. платена сума, вноска
3. възнаграж дение, награда
4. наказание, възмездие

paynim ['peinim]
n ост. поганец, особ. мохамеданин

pay-off ['peiɔ:f]
1. n разг. отплата
2. награда, възнаграждение
3. разплата, възмездие
4. развръзка, финал
5. sl. ам. рушвет, подкуп

pay-office n каса

payola [pei'oulə]
n ам. подкуп, рушвет

pay-packet ['pei,pækit]
n плик със заплата

pay-phone ['peifoun]
n ам. телефонен автомат

pay-roll ['peiroul]
1. ведомост
2. ам. обща сума в разплащателна ведомост

pay-sheet ['peiʃi:t]
вж. pay-roll

pay-station ['pei,steiʃn]
вж. pay-phone

pea [pi:]
1. pl бот. грах (Pisum sativum)
2. грахово зърно
they are as like as two PEAs приличат си като две капки вода

peace [pi:s]
1. мир
treaty of PEACE, PEACE treaty мирен договор
to make PEACE сключвам мир, помирявам/сдобрявам (се)
to make one's PEACE with помирявам/сдобрявам се с
2. спокойствие (и прен.), тишина
at PEACE with в приятелски отношения с, в хармония с
to be at PEACE with oneself спокоен съм, не се тормозя
PEACE of mind душевно спокойствие
PEACE of conscience спокойна съвест
3. мир, покой
PEACE be with you! мир вам
4. обществен ред
to keep the PEACE спазвам/не нарушавам обществения ред

peaceable ['pi:səbl]
a миролюбив, мирен

peaceful ['pi:sful]
a мирен, спокоен, тих

peacekeeping ['pi:s,ki:piŋ]
a PEACEKEEPING force военни сили за поддържане на мира

peace-lover ['pi:s,lʌvə]
n привърженик на мира

peace-loving a миролюбив

peacemaker ['pi:s,meikə]
n помирител, миротворец

peace-offering ['pi:s,ɔfəriŋ]
1. подарък за умилости вяване/сдобряване
2. библ. изкупителна жертва

peace-officer ['pi:s,ɔfisə]
n полицай, пазител на реда

peace-pipe ['pi:spaip]
n лула на мира

peace-time ['pi:staim]
1. мирно време
2. attr мирновременен

peach [pi:tʃ]
I. 1. бот. праскова (Prunus persica)
2. прасковен цвят
3. sl. нещо екстра, чудо работа, хубавица, сладурана, бонбон
II. v sl. наклеветявам, доноснича (against, on, upon)

peach-bloom ['pi:tʃblu:m]
n (глазура на порцелан с) прасковен цвят

peach-blow ['pi:tʃblou]
вж. peach-bloom

peachy ['pi:tʃi]
1. като праскова
2. sl. отличен, изящен, много привлекателен

peacock ['pi:kɔk]
I. 1. зоол. паун (Pavo cristatus)
2. sl. надут човек, пуяк
proud/vain as a PEACOCK надут като пуяк
to play the PEACOCK давам си важност, перча се
II. v перча се, надувам се

peacock-blue ['pi:kɔkblu:]
a, n електрик

peacockery ['pi:kɔkəri]
n перчене, надуване, позиране

peafowl ['pi:faul]
n паун (мъжки, женски)

pea-green [,pi:'gri:n]
a, n жълтеникавозелен (цвят)

peahen [,pi:'hen]
n женски паун

pea-jacket ['pi:,dʒækit]
n късо двуредно моряшко палто от дебел плат

peak [pi:k]
I. 1. (остър планински) връх
2. връх (на брада), widow's PEAK вж. widow
3. козирка
4. най висока/връхна/кулминационна точка, максимум
5. мор. форпик (тясна част на трюма на кораб)
6. мор. горен външен ъгъл на платно
7. attr най-висок, най-голям, върхов, максимален
PEAK hours часове на най-голямо движение/навалица
II. 1. достигам връхна точка, довеждам до връхна точка/максимум
2. издигам се, извисявам се
3. мор. издигам (рейка) (почти) отвесно, изправям (гребла)
III. v слабея, крея, линея, чезна (обик. to PEAK and pine)

peaked [pi:kt]
I. 1. островръх, заострен (за брада и пр.)
2. с козирка
PEAKED cap фуражка
II. 1. отслабнал, светнал
2. с остри черти

peaky ['pi:ki]
вж. peaked

peal [pi:l]
I. 1. камбанен звън, звънене
2. комплект камбани
3. ек, ехтене, ечене, гръм, трясък
PEAL of laughter силен смях
PEAL of thunder гръм, трясък
II. 1. еча, ехтя, гърмя
2. бия (камбани), съобщавам с биене на камбани
3. разгласявам, извиквам (нещо) с висок глас (и с out)

peanut ['pi:nʌt]
1. бот. фъстък (Arachis hypogaea)
2. прен. sl. нула, дребна риба, фъстък, дребосък
3. рl sl. дребна сума
4. attr фъстъчен
PEANUT butter пастет от печени фъстъци
PEANUT oil готв. фъстъчено мас ло/олио

pear [pɛə]
n бот. круша (Pyrus communis)

pearl [рə:l]
I. 1. бисер, перла, маргарит
2. нещо подобно на перла (капка роса, сълза)
3. седеф
4. нещо много ценно, образец, изискан/много ценен/чудесен човек
to cast PEARLs before swine разбира ли ти свиня от кладенчова вода
5. печ. перла
6. светлосив/си восинкав цвят
7. attr от/като бисери, бисерен, украсен с перли, седефен
II. 1. украсявам с бисери
2. покривам с/образувам бисерни капки
PEARLed with dew покрит с бисерна роса
3. придавам бисерен цвят/лъскавина на, правя (нещо) да прилича на бисер
4. смилам (ечемик и пр.) на дребно
5. търся/ловя бисери

pearl-barley [pə:l'ba:li]
n грис от ечемик

pearl-diver ['pə:l,daivə]
n ловец на бисери

pearl-fisher ['pə:l,fiʃə]
вж. pearl-diver

pearl-oyster ['pə:l,ɔistə]
n зоол. бисерна мида (Avicula, особ. Meleagrina margaritifera)

pearly ['pə:li]
1. бисерен, като бисер
2. украсен с бисери
3. скъпоценен

pear-shaped a крушовиден

peasant ['peznt]
1. селянин, селяк
2. attr селски
PEASANT woman селянка

peasantry ['pezəntri]
n селяни, селячество

pease [pi:z]
n (рl без изменение) ост. грах

pea-shooter ['pi:,ʃu:tə]
n плюкало

pea soup ['pi:su:p]
1. грахова супа
2. pea-souper

pea-souper [,pi:'su:pə]
n разг. гъста жълта мъгла

peat [pi:t]
1. торф
2. attr торфен

peat-bog ['pi:tbɔg]
n торфено блато/находище

peatery ['pi:təri]
вж. peat-bog

peat-moss ['pi:tmɔs]
n бот. торфен мъх (Sphagnum)

peaty ['pi:ti]
a торфен, като торф

pebble [pebl]
I. 1. (речно/морско) камъче
2. (леща от) прозрачен кварц
3. вид ахат
4. шагренирана кожа
you're not the only PEBBLE on the beach не си само ти на света
II. 1. постилам с камъчета
2. замервам с камъчета
3. шагренирам (кожа)

pebblestone ['peblstoun]
вж. pebble

pebbly ['pebli]
a покрит с камъчета

pecan [pi'kæn]
n бот. вид сев. -ам. орех (Carya illinoen sis)

peccable ['pekəbl]
a книж. грешен, греховен

peccadillo [,pekə'dilou]
n исп. малък грях, незначително прегрешение, неблагоразумна постъпка

peccancy ['pekənsi]
1. греховност
2. грях, прегрешение
3. мед. болезнено състояние

peccant ['pekənt]
1. грешен, виновен, покварен
2. нарушаващ правило/принцип
3. мед. болезнен, болестен

peccary ['pekəri]
n зоол. американска дива свиня (Tayssu)

peccavi [pe'ka:vi:]
n лат. to cry PECCAVI признавам греха си

peck [pek]
I. 1. шиник (мярка за вместимост около 9 л)
2. голямо количество, множество, много
to know/have a PECK of troubles много нещо ми минава през главата
II. 1. кълва, клъввам (at)
to PECK a hole пробивам дупка
to PECK out изкълвавам
2. заяждам се (at)
3. копая, къртя
4. разг. ям малко, едва се докосвам (at до)
5. целувам леко
PECK ing order обществена йерархия
III. 1. (белег от) клъвване
2. шег. целувчица
3. sl. храна
to be off one's PECK нямам апетит, не ми се яде
PECK order вж. peck

pecker ['pekə]
1. woodpecker
2. кирка
3. човка
4. sl. нос
5. прен. разг. дух, кураж
to keep one's PECKER up, to keep up one's PECKER. sl. не падам духом, държа се
6. ам. sl. пенис

peckish ['реkiʃ]
a разг. гладен

pecksniff ['peksnif]
n лицемер

pectin ['pektin]
n хим. пектин

pectoral ['pektərəl]
I. 1. анат. гръден, пекторален
2. мед. добър против/лекуващ кашлица
II. 1. нагръдник
2. зоол. гръдна перка
3. мед. лекарство против кашлица

peculate v присвоявам си обществени пари и пр.

peculation n присвояване

peculiar [pi'kju:ljə]
I. 1. принадлежащ/свойствен/присъщ изключително (to на)
специфичен (to за)
2. личен, собствен, частен
3. особен, специален
4. странен, чуден, чудат, ексцентричен
God's PECULIAR People библ. богоизбран народ
II. 1. лична собственост
2. църк. самоуправляваща се църква/енория
3. печ. специален шрифт

peculiarity [pi,kju:li'æriti]
1. характерно/отличително свойство, особеност, своеобразие, специфичност, специфика
2. странност, чудатост

pecuniary [pi'kju:niəri]
1. паричен
2. наказуем с глоба

pedagogic [,pedə'gɔdʒik]
a педагогически, педагогичен

pedagogical [,pedə'gɔdʒikl]
вж. pedagogic

pedagogics [,pedə'gɔdʒiks]
n pl с гл. в sing педагогика

pedagogue ['pedəgɔg]
1. учител
2. прен. педант, даскал

pedagogy ['pedəgɔdʒi]
n педагогика

pedal [pedl]
I. 1. педал
2. муз. педал, оргелпункт, лежащ в баса тон (и PEDAL note)
II. 1. натискам педалите на
2. карам велосипед
III. a зоол. на краката, който се придвижва с помощта на краката

pedalo ['pedəlou]
n водно колело

pedal pushers ['pedl,puʃəz]
n pl дамски тричетвърти панталони

pedant ['pedənt]
n педант

pedantic [pi'dæntik]
a педантичен

pedantically [pi'dæntikəli]
adv педантично

pedantry ['pedəntri]
n педантичност, педантизъм

peddle [pedl]
1. върша амбулантна търговия, продавам на дребно
2. занимавам се с маловажни работи, пилея си времето
3. раздрънквам, разгласявам

peddler вж. pedlar

peddling ['pedliŋ]
a дребен, маловажен, незначителен

pederast ['pedəræst]
n педераст

pederasty ['pedəræsti]
n педерастия

pedestal ['pedistl]
I. 1. пиедестал (и прен.), подставка, основа, статив, цокъл
2. странична подпорка на писалищна маса
II. v (-II-) поставям/издигам на пиедестал (и прен.)

pedestrian [pi'destriən]
I. 1. пешеходен
2. прозаичен, делничен, сух, скучен, банален
II. n l. пешеходец, пешак
2. attr за пешеходци

pediatrician [,pi:diə'triʃn]
n педиатър, детски лекар

pediatrics [,pi:di'ætriks]
n pl с гл. в sing педиатрия

pedicab ['pedikæb]
n рикша-велосипед

pedicel ['pedisel]
n бот. зоол. стъбълце, стълбче

pedicle ['pedikl]
вж. pedicel

pedicular [pi'dikjuləs]
a въшлив

pediculous [pi'dikjuləs]
вж. pedicular

pedicure ['pedi,kjuə]
I. n педикюр
II. v правя педикюр (на)

pedigree ['pedigri:]
1. родословие, родословно дърво
2. произход, етимология
3. attr породист, расов, чистокръвен (за животно), развъдно-подобрителен

pedigreed ['pedigri:d]
1. знатен, от стар род
2. породист

pediment ['pedimənt]
1. n арх. фронтон
2. корниз над прозорец/врата

pedlar ['pedlə]
n амбулантен търговец
PEDLAR of gossip клюкар

pedlary ['pedləri]
1. амбулантна търговия
2. стока на амбулантен търговец

pedology [pi'dɔlədʒi]
n почвознание

pedometer [pi'dɔmitə]
n педометър, крачкомер

peduncle [pi'dʌŋkl]
1. pedicel
2. анат. краче, стъбълце, стъбло, дръжка

pee [pi:]
I. v разг. пикая, пишам, правя чиш
II. n разг. пикня, пикоч

peek [pi:k]
I. v надничам, назъртам (in, out)
II. n надничане, назъртане, поглед

peek-a-boo ['pi:kəbu:]
1. игра на,, куку (с малко дете)
2. attr с десен на малки дупки, прозрачен (за дреха)

peel [pi:l]
I. 1. беля (се), обелвам
лющя (се), олющвам (се) (и с off)
2. sl. събличам се (и с off)
3. to PEEL off отделям се от формация самолети/група пешеходци и пр.
to keep one's eyes PEELed (for) sl. отварям си очите/внимавам (за)
II. n кора, кожа, кожица, люспа, шлюпка
candied PEEL захаросани кори от портокали
III. n ист. четвъртита куличка на укрепление
IV. n фурнаджийска лопата

peeler ['pi:lə]
n човек, който бели, белачка, машина за лющене

peeling ['pi:liŋ]
n обик. pl обелки

peen [pi:n]
n бойник на чук

peep [pi:p]
I. 1. надничам, назъртам, поглеждам (крадешком) (at, into)
to PEEP in at a window надничам през прозорец
PEEPing Tom много любопитен човек, човек, който обича да наблюдава еротични сцени
2. показвам се, подавам се, провиждам се (и с out)
3. проявявам се (за качество)
II. 1. надничане, назъртане, поглеждане крадешком
to get a PEEP of зървам, съглеждам
to have/take a PEEP into/at надничам, назъртам, поглеждам
2. първо появяване
PEEP of day/dawn разсъмване, развиде ляване
III. v цвъртя, цвърча, цвъркам, пис (у) кам
IV. n цвъртене, цвърчене, цвъркане, писък, пис (у) кане

peeper ['рi:рə]
I. 1. човек, който наднича/назърта
2. peeping Тom (вж. peep 1.)
3. sl. зъркел
II. 1. пиле, птиче
2. ам. дървесна жаба

peep-hole ['pi:phoul]
n шпионка (на врата и пр.)

peep-show ['pi:pʃou]
n панорама в кутия (на панаир), прен. сеир, зрелище

peep-sight ['pi:psait]
n воен. мерник, визир

peepul вж. pipal

peer [piə]
I. 1. равен
you will not find his PEER няма да намериш друг като него
without PEER несравним
to be tried by one's PEERs бивам съден отхора, които са ми равни по обществено положение
2. пер, лорд, благородник
PEER of the realm благородник с право да бъде член на Камарата на лордовете
life PEER пожизнен член на Камарата на лордовете
II. 1. равнявам се с, равен съм на (with)
2. правя (някого) пер
III. 1. взирам се, вглеждам се, примижавам
надничам, назъртам (at, into)
2. показвам се, подавам се, провиждам се

peerage ['piəridʒ]
1. перове, благородници, аристокрация
2. звание на пер
3. книга с имената и родословието на перовете

peeress ['piəris]
ж. р. от peer

peerless ['piəlis]
a безподобен, несравним

peeve [pi:v]
I. v разг. дразня, раздразням, ядосвам
II. 1. раздразнение
2. повод за раздразнение, болно място

peeved [pi:vd]
a sl. раздразнен, нацупен, кисел

peevish ['pi:viʃ]
a раздразнителен, докачлив, избухлив, заядлив, сърдит, недоволен

peewit вж. pewit

peg [peg]
I. 1. клечка, клин, колче, щифт, шплинт, чеп, запушалка, тапа
2. муз. ключ (на струнен инструмент)
3. гвоздей/кука за закачане, закачалка
4. щипка за пране
5. знак, белег, ориентир
6. разг. крак (и дървен)
7. щепсел
8. степен, предел
9. чашка, глътка (алкохол)
10. повод, претекст, извинение
PEG to hang a sermon, etc. on повод за проповед и пр.
a square PEG in a round hole, a round PEG in a square hole човек, който не e на мястото си
to buy clothes off the PEG купувам готови дрехи
to bring/let/take someone down a PEG or two скастрям някого, поставям някого на мястото му, смачквам фасона на някого
to come down a PEG (or two) променям тона, запявам друга песен, налягам си парцалите
II. 1. закрепям с клечка и пр. (down, in, out)
2. борс. държа цената (на акции) на едно и също равнище, стабилизирам (цени, заплати и пр.)
3. отбелязвам (резултат) при играта крибидж
level PEGging равен резултат, прен. равномерно напредване
peg at удрям, мушкам, пронизвам, прицелвам се в, разг. бачкам, работя упорито върху
peg away (at) peg at
peg down закрепям с колчета, обвързвам, ограничавам
държа (цени) на ниско равнище (at)
peg out закрепям с габърчета и пр., отбелязвам с колчета (периметър и пр.)
sl. припадам, умирам, пуквам, фалирам

pegasus ['pegəsəs]
1. мит., астр. Пегас
2. поетическо вдъхновение

peg-leg ['pegleg]
n разг. (човек с) дървен крак

pegmatite ['pegmətait]
n минер, пегматит

peg-top ['pegtɔp]
1. пумпал, фърфалак
2. pl панталони/пола, широка при бедрата и тясна долу

peignoir ['peinwa:]
n фр. пенъоар

pejorative ['pi:dʒərətiv]
1. ез. a пейоративен, придаващ отрицателна оценка/смисъл
2. n пейоративна дума/форма

peke [pi:k]
разг. pekinese

pekinese [,pi:ki'ni:z]
n китайски мопс

pekingese [,pi:kiŋ'i:z]
вж. pekinese

pekoe ['pi:kou]
n висококачествен черен чай

pelage ['pelidʒ]
n кожа, козина

pelagic [pi'lædʒik]
a морски, океански, пелагичен, живеещ в открито море

pelargonium [,pelə'gounjəm]
n бот. мушкато

pelerine ['реləri:n]
n дамска пелерина

pelf [pelf]
n обик. презр., шег. пари, богатство

pelican ['pelikən]
n зоол. пеликан
PELICAN crossing пресечка със светофар, управляван от минувачи

pelisse [pi'li:s]
1. n фp. дълго дамско палто
2. ост. детско палто
3. хусарска шуба

pellet ['pelit]
I. 1. топчица, топче
2. хап (че)
3. сачма
4. ам. куршум, снаряд
5. ист. камък, използуван като оръжие
II. 1. удрям/замервам с топчета
2. правя на топче (та)

pellicle ['pelikl]
n биол. кожица, ципица

pell-mell [,pel'mel]
I. adv без ред, безразборно, един през друг, презглава, лудешката, урбулешки
II. 1. a безреден, разбъркан, разхвърлян, лудешки
2. n бъркотия, безредие, хаос, миш-маш, меле

pellucid [pe'lju:sid]
1. прозрачен, бистър, чист
2. ясен, разбираем

pelmet ['pelmit]
n драперия, завеска, рамка (на корниз)

pelt [pelt]
I. 1. кожа (необработена)
2. шег. човешка кожа
II. 1. хвърлям по, замервам с, пердаша
обстрелвам (at)
2. валя като из ръкав, бия, пера (за дъжд, и с down)
PELTing rain пороен дъжд
3. нахвърлям се върху
обсипвам с (укори, въпроси) (with)
4. бягам, бързам, пердаша
III. 1. замерване, удар (и), биене, пердашене, обстрелване
2. бърз ход
(at) full PELT презглава, с пълна скорост
3. проливен дъжд

peltate ['pelteit]
a бот., зоол. щитовиден

pelting a проливен

peltry ['peltri]
n събир. кожи (необработени)

pelvic ['pelvik]
a анат. тазов

pelvis ['pelviz]
1. n (pl-ves) анат. таз
2. бъбречно легенче

pemmican ['pemikən]
n пресована пастърма

pemphigus ['pemfigəs]
n мед. пемфигус, мехурест обрив

pen [pen]
I. 1. перо (за писане), писалка
2. писателска дейност, литературен стил
to put/set PEN to paper вземам перото, почвам да пиша
3. писател, автор
II. v (-nn-) пиша, съчинявам
III. n женски лебед
IV. 1. кошара, оградено място
pig PEN кочина
2. западноиндийска ферма/плантация
3. мор. укритие за подводници
V. sl. съкр. от penitentiary
VI. 1. вкарвам/затварям (добитък) в кошара
2. вкарвам в затвора, затварям

penal [рi:nl]
1. наказателен, углавен
PENAL servitude ист. каторжен труд
2. наказуем
PENAL taxation тежки данъци
PENAL colony ист. каторжническа колония

penalize ['pi:nəlaiz]
1. наказвам, правя/обявявам за наказуем
2. налагам наказание на (и сп.)

penalty ['penəlti]
1. n. наказание, глоба
on/under PENALTY of под страх от (наказание, уволнение и пр.)
2. сп. наказателен удар
PENALTY area наказателно поле, пеналтерия
PENALTY goal гол от наказателен удар
the PENALTY of неудобството, което произтича от

penance ['penəns]
I. 1. църк. епитимия, покаяние
2. самоналожено наказание
to do PENANCE изкупвам греха си
II. v налагам покаяние на

pen-and-ink [,penənd'iŋk]
a нарисуван/написан с перо

penates [pi'neiti:z]
n pl лат. мит. пенати, домашни богове

pence [pens]
1. n pl от penny.
take care of the PENCE and the pounds will take care of themselves капка по капка вир става

penchant ['pa:nʃa:n]
n фр. склонност, предразположение, вкус, увлечение (for)

pencil [pensl]
I. 1. молив (и козм.), in PENCIL (написан) с молив
copying/ink/indelible PENCIL химически молив
2. изк. тънка четка
3. стил (на живописец)
4. опт. сходящ сноп лъчи
5. геом. фигура, образувана от прави линии, които се пресичат в една точка
II. v (-ll-) пиша/записвам/нахвърлям/рисувам/оцветявам с молив
PENCILled eyebrows изписани/нарисувани вежди
2. изк. слагам сенки на

pencil-sharpener ['pensl,ʃa:pənə]
вж. sharpener

pencraft ['penkra:ft]
вж. penmanship

pendant ['pendənt]
I. 1. висулка, обица, медалъон, пискюл
2. арх. висящо украшение, пендантив
3. полицай
4. мор. вимпел
5. еш, другар
6. съответствие, допълнение
II. вж. pendent

pendency ['pendənsi]
n нерешеност, неопределеност, неустановеност

pendent I. вж. pendant
II. 1. висящ, увиснал, провесен, надвесен, издаден
2. висящ, (още) нерешен/неуреден, неустановен, неопределен
3. грам. незавършен, непълен

pending ['pendiŋ]
I. a висящ, (още) нерешен/неуреден, предстоящ
the suit is still PENDING юp. делото още се води/не e решено
II. prep през време/в течение на, до, в очакване на
PENDING these negotiations докато се водят тези преговори

pendulous ['pendjuləs]
1. висящ, увиснал, провесен
2. полюляващ се
3. колеблив, несигурен

pendulum ['pendjuləm]
n махало
swing of the PENDULUM люлеене на махало, прен. политическа промяна, минаване от една крайност в друга

peneplain ['pi:niplein]
n геол. пенеплен

penetrability [,penitrə'biliti]
n проницаемост

penetrable ['penitrəbl]
a проницаем

penetralia [,peini'treiljə]
1. най-вътрешната част на храм и пр
2. светилище
3. тайни, потайности

penetrate ['penitreit]
1. прониквам/навлизам/промъквам се в, минавам през, достигам до, пронизвам
2. прониквам, навлизам, промъквам се, достигам (into, through, to)
3. просмуквам се в, пропивам, напоявам, насищам
импрегнирам (with)
4. (раз) вълнувам, разчувствувам, (за) трогвам, покъртвам
PENETRATEd with grief обзет от дълбока скръб
5. виждам през, пронизвам (за поглед)
6. проумявам, разбирам, разкривам

penetrating ['penitreitiŋ]
1. проникващ, просмукващ
2. пронизителен, остър
3. проницателен, прозорлив, наблюдателен, дълбок, остър

penetration [,peni'treiʃn]
1. проникване, навлизане (и прен.), дълбочина на проникване
2. проницаемост
3. проникновение, проницателност, дълбочина, острота
4. ам. воен. проникване в чужда територия, пробив

penetrative ['penitrətiv]
1. проникващ
2. проницателен, прозорлив, наблюдателен, дълбок, остър
3. вълнуващ

pen-feather ['реn,feðə]
n махово перо

pen-friend ['penfrend]
n непознат, с когото човек се сприятелява чрез кореспонденция

penguin ['peŋgwin]
n зоол. пингвин (сем. Spheniscidae)

penholder ['penhouldə]
n перодръжка

penicillin [,peni'silin]
n фарм. пеницилин

peninsula [pi'ninsjulə]
n полуостров

peninsular a присъщ на полуостров

penis ['pi:nis]
n (pl-nes) лат. анат. пенис

penitence ['penitəns]
n разкаяние, рел. покаяние

penitent ['penitənt]
1. рел. a каещ се, разкаял се
2. n каещ се/разкаял се грешник

penitential [,peni'tenʃl]
I. a отнасящ се до разкаяние/по каяние/епитимия
II. 1. църк. книга с правила за покаяние
2. penitent
3. поведение/облекло на каещ се
4. рl разг. черни дрехи
5. рl разг. траурно облекло

penitentiary [,peni'tenʃəri]
1. изправителен дом
2. ам. затвор
3. папски трибунал
4. attr изправителен, ам. наказуем със затвор

penknife ['реnnaif]
n ножче, чекийка

penman ['реnmən]
1. краснописец, калиграф
good/bad PENMAN човек с хубав/лош почерк
2. писател
3. ам. преписвач

penmanship ['penmənʃip]
1. изкуство да се пише, краснопис
2. почерк
3. стил, начин на писане

pen-name ['penneim]
n литературен псевдоним

pennant ['penənt]
1. мор. вимпел
2. ам. знаменце емблема на шампионат

penniless ['penilis]
a без стотинка, беден, без средства

pennon ['реnən]
n дълго тясно знаме

pennorth ['реnəθ]
разг. съкр. от pennyworth

penny ['реni]
1. (рl pence за парични суми, pennies за отделни монети) пени (1/100 от лирата)
not a PENNY to bless oneself with без пукната пара
bad PENNY черен гологан
to come back/turn up again like a bad PENNY черен гологан не се губи
to cost a pretty PENNY струва доста пари
to look twice at a PENNY треперя над парата, цепя косъма
to turn a PENNY изкарвам някоя друга пара
to turn an honest PENNY спечелвам някой друг лев с честен труд, припечелвам си нещичко
2. ам., кан. разг. цент
3. малка сума пари
4. attr за едно пени, на стойност едно пени
PENNY dreadful разг. булеварден роман
PENNY wise and pound foolish на триците скъп, на брашното евтин
a PENNY for your thoughts! какво си се замислил? in for a PENNY, in for a pound ако e гapгa, рошава да e, хванеш ли се на хорото, ще играеш
the PENNY dropped ясно ми e, сетих се, загрях
PENNY plain twopence coloured евтин, безвкусен, крещящ, па наирджийски
two a PENNY много, с лопата да ги ринеш, малоценен

penny-a-line [,peniə'lain]
1. злеплатен (за труда на писатели, журналисти)
2. евтин, повърхностен (за статия и пр.)

penny-a-liner [,peniə'lainə]
n наемен писач, драскач

penny-in-the-slot ['peniinðə'slɔt]
n монетен автомат

penny-in-the-slot machine ['peniinðə'slɔtmə'ʃi:n]
вж. penny-in-the-slot

penny-pincher ['peni,pintʃə]
n разг. скъперник, стипца

pennyroyal [,peni'rɔiəl]
n бот. полски джоджен (Mentha oulegium)

pennyweight ['реniweit]
n мярка за тегло 1/20 от унцията (1,5552 г)

pennywort ['peniwə:t]
1. n бот. виделиче (Umbilicus ru pestris) (и wall-PENNYWORT)
2. луличка (Linaria)

pennyworth ['peniwə:θ]
1. колкото може да се купи за едно пени
2. ам. малко количество
good/bad PENNYWORTH на/не на сметка
to get one's PENNYWORTH покривам си разноските, получавам, каквото ми се пада

penology [pi'nɔlədʒi]
n наука за наказанията и затворите

pen-pal ['реnpæl]
вж. pen-friend

pen-pusher ['pen,puʃə]
n разг. писар, писарушка, бюрократ

pensile ['pensail]
1. висящ (за гнездо)
2. който има, прави висящо гнездо (за птица)

pension [реnʃn]
I. n пенсия
retirement/old-age PENSION пенсия за прослужени години
PENSIONs fund пенсионен фонд
disability PENSION инвалидна пенсия
II. v пенсионирам, отпускам пенсия на (и с off)
III. n фр. (хотел-) пансион

pensionable ['penʃənəbl]
a даващ право на пенсия

pensionary ['penʃənəri]
I. a пенсионен
II. 1. пенсионер
2. наемник, креатура

pensioner ['рenʃənə]
n пенсионер

pensive ['pensiv]
a замислен, замечтан, тъжен

penstock ['penstɔk]
1. шлюз
2. улей
3. напорен тръбопровод

pent [pent]
a затворен, запрян
потиснат (up, in)

pentad ['pentæd]
1. числото пет
2. група от пет неща
3. хим. петвалентен елемент

pentagon ['pentəgən]
n геом. петоъгълник
the PENTAGON ам. Министерството на отбраната на САЩ, висшите американски военни

pentagonal [pen'tægənl]
a геом. петоъгълен

pentahedral [,pentə'hi:drəl]
a гeoм. пeтocтeнeн

pentahedron [,penta'hi:drɔn]
n геом. петостенник

pentameter [pen'tæmitə]
n проз. пентаметър

pentane ['pentein]
n хим. пентан

pentateuch ['pentətju:k]
n библ. петокнижието

pentathlon [pen'tæθlɔn]
n сn. петобой

pentecost ['pentikɔst]
n рел. Петдесетница

penthouse ['penthaus]
1. навес, сайвант, заслон
2. крило (на сграда)
3. арх. козирка (над врата, прозорец)
4. ам. надстройка върху плосък покрив (на небостъргач и пр.)

pent-up ['pentʌp]
a прен. насъбран

penult [pe'nʌlt]
1. грам. a предпоследен (за сричка)
2. n предпоследна сричка

penultimate [pe'nʌltimət]
вж. penult

penumbra [pi'nʌmbrə]
1. n (рl-ae, -as) книж. полусянка (особ. при лунно затъмнение)
2. светъл кръг около слънчево петно

penurious [pin'juəriəs]
1. скъпернически, стиснат
2. беден, оскъден

penury ['penjuri]
1. (крайна) бедност, сиромашия, немотия
2. липса, недостиг, недоимък, оскъдица (of)

pen-woman ['pen,wumən]
1. ж. р. от penman.

peon ['pi:ən]
1. инд. ост. пехотинец, полицай, слуга
2. юж. -ам. пеон, ратай
3. юж. -ам. заробен длъжник

peonage ['pi:ənidʒ]
1. ист. пеонаж, закрепостяване, крепостничество
2. принудително отработване на дълг

peony ['piəni]
n бот. божур (Paeonia)

people [pi:pl]
I. 1. народ, нация
2. с гл. в pl хора, народ, население, жители, поданици, паство, свита, слуги, работници
разг. семейство, роднини, близки (обик. my/his PEOPLE и пр.)
young PEOPLE младежи
country PEOPLE селяни, провинциалисти
society PEOPLE хора от висшето общество
PEOPLE say that казват/говори се, че
the PEOPLE at large широката публика
how are all your PEOPLE? как ca вашите
3. с гл. в pl обикновените хора, простият народ, простолюдието
4. избиратели
5. събир. същества (и за някои животни)
the feathered PEOPLE птиците
the woolly PEOPLE овцете
the little/good PEOPLE феите
6. the PEOPLE ам. юр. държавата (като страна в процес)
II. 1. заселвам
2. населявам, обитавам

pep [pep]
I. n sl. енергия, жизненост, живост
PEP pill разг. стимулиращо хапче, наркотик
PEP talk разг. агитация, навиване
II. v (-pp-) повдигам, повишавам
усилвам, оживявам (обик. с up)

peperino [,pepə'ri:nou]
n минер. пеперино, туф

pepper ['рерə]
I. 1. бот. чер пипер (Piper)
2. бот. пипер (Capsicum)
3. пипер (подправка)
II. 1. посипвам с пипер
2. посипвам (with)
3. обстрелвам, замервам
4. обсипвам (with), нахоквам, наругавам, насолявам, направям на пух и прах, напердашвам
5. ам. изпъстрям, разнообразявам (реч и пр.)

pepper-and-salt ['pepərənd'sɔ:lt]
I. 1. текст. меланж (за плат)
2. прошарен (за коси)
II. n текст. меланж (плат)

pepper-box ['pepəbɔks]
1. пиперница
2. куличка, павилионче

pepper-corn ['pepəkɔ:n]
1. зърно пипер
2. нещо без всякаква стойност
3. номинален наем
4. attr като зърно пипер, нищожен, номинален

peppermint ['pepəmint]
1. бот. мента (Mentha piperita)
2. ментово бонбонче/ликъор

pepper-pot ['pepəpɔt]
1. вж. pepper-box
2. сприхав човек

peppery ['pepəri]
1. като пипер, посипан с пипер, пиперлия, лют
2. сприхав, раздразнителен, избухлив, пиперлия, прен. остър, хаплив

peppy ['pepi]
a sl. жив, весел

pepsin ['pepsin]
n хим. пепсин

peptic ['peptik]
a физиол. храносмилателен
PEPTIC ulcer мед. пептична язва

per [рə:]
1. prep лат. по, с, чрез, посредством
PER post/carrier по пощата/човек
2. според, съгласно, съобразно (обик. as PER)
as PER account търг. според представената сметка
as PER usual шег. както винаги
3. на (всеки поотделно), 60 miles PER hour 60 мили на час
PER annum на година, годишно
PER diem на ден, дневни (пари)
PER capita на глава (от населението)
PER se сам по себе си, по същество

peradventure [pərəd'ventʃə]
I. adv ост. може би
if PERADVENTURE ако случайно, в случай че
lest PERADVENTURE да не би
II. n вероятност, съмнение, предположение

perambulate [pə'ræmbjuleit]
1. ходя нагоре-надолу, обикалям, обхождам, преброждам, разхождам се
2. обикалям, инспектирам (граници)

perambulation [pə,ræmbju'leiʃn]
1. ходене нагоре-надолу, обикаляне, разходка
2. обикаляне, инспектиране (на граници)

perambulator [pə'ræmbjuleitə]
n детска количка (съкр. pram)

percale [pə:'keil]
n текст. перкал, хасе

perceivable [pə:'si:vəbl]
a доловим, осезаем, осезателен, видим, ясен

perceive [pə'si:v]
1. възприемам, разбирам, схващам, долавям
2. усещам, виждам, забелязвам

per cent [рə'sent]
1. процент, на сто
2. рl лихвоносни ценни книжа
3. attr процентов
ам. PERCENT

percentage [pə'sentidʒ]
n процент, размер, количество

percept ['pə:sept]
n фил. обект/резултат на перцепция, възприятие

perceptibility [pə,septi'biliti]
n доловимост, осезаемост

perceptible [рə'septəbl]
вж. perceivable

perception [pə'sepʃn]
1. възприемане, усещане, разбиране, схващане, долавяне
2. фил. перцепция, възприятие

perceptive [pə:'septiv]
1. отнасящ се до възприемането
PERCEPTIVE faculty способност за възприемане, възприемчивост
2. възприемчив, схватлив

perceptivity [,pə:sep'tiviti]
n възприемчивост, схватливост

perch [рə:tʃ]
I. 1. прът (на който кацат кокошки да спят)
2. високо/сигурно място/положение/пост
to knock someone off his PERCH погубвам/съсипвам някого, смачквам фасона на някого
to hop/tip over the PERCH хвърлям топа, умирам
3. мярка за дължина 5 1/2 ярда
4. мярка за повърхнина 30 1/4 кв. ярда (и square PERCH)
II. 1. кацвам (on)
2. сядам, настанявам се, разполагам се, курдисвам се
3. поставям/слагам/настанявам нависоко
town PERCHed on. a hill град, кацнал на хълм
III. n зоол. костур (Регса fluviatilis)

perchance [pə:'tʃa:ns]
1. adv ост. случайно
2. може би

percheron ['рə:ʃərɔŋ]
n фр. першерон (порода товарни коне)

perchloric [pə'klɔ:rik]
a хим. хлорен

percipient [pə'sipiənt]
1. a който възприема
2. n човек, който възприема (особ. по телепатия)

percolate ['pə:kəleit]
1. процеждам се, прониквам
2. прецеждам (се), филтрирам (се), правя (кафе) с перколатор

percolation [,pə:kə'leiʃn]
1. прецеждане, проникване
2. прецеждане, филтриране, перколация

percolator ['pə:kəleitə]
1. цедка, филтър
2. перколатор за кафе

percuss [pə:'kʌs]
v мед. причуквам

percussion [pə:'kʌʃn]
1. сблъскване, удар, сътресение
PERCUSSION action воен. ударно действие (на снаряд)
PERCUSSION cap воен. капсула
PERCUSSION fuse воен. взривател с ударно действие
PERCUSSION instrument муз. ударен инструмент
2. мед. перкусия, причукване

percussive [pə:'kʌsiv]
a ударен

percutaneous [,pə:kju:'teinjəs]
a мед. перкутанен, през кожата

perdition [pə'diʃn]
1. гибел
2. рел. смърт без надежда за възкресение, вечна смърт
3. проклятие

perdu [pə:'dju:]
a predic скрит, затулен

perdue [pə:'dju:]
вж. perdu

perdurable [рə:'djuərəbl]
1. много траен
2. вечен

peregrinate ['perigrineit]
1. v шег. пътувам, странствувам
2. пропътувам

peregrination [,perigri'neiʃn]
n шег. пътешествие, странствуване

peregrine ['perigrin]
I. 1. чужд, чуждестранен, задморски
2. скитнически, миграционен
II. n зоол. сокол скитник (Falco peregrinus) (и PEREGRINE falcon)

peremptory [ре'remptəri]
1. безапелационен, недопускащ възражение, положителен, решителен
2. властен, заповеднически, деспотичен
3. юр. окончателен, безусловен
PEREMPTORY writ призовка за безусловно явяване в съд

perennial [pə'renjəl]
I. 1. траещ през цялата година
2. непресъхващ през лятото (за поток)
3. вечен, постоянен
4. бот. целогодишен, многогодишен
II. n бот. многогодишно растение

perfect ['pə:fikt]
I. 1. съвършен, идеален, цял, пълен, безусловен, абсолютен, безукорен, точен, завършен
PERFECT circle пълен кръг
PERFECT fool кръгъл глупак
PERFECT stranger съвсем чужд/непознат човек
PERFECT nonsense чиста глупост
2. опитен, изкусен, умел, изпечен (in)
3. добре научен (за урок)
to have one's lessons PERFECT зная си уроците повода
4. грам. пер фектен
II. n грам. перфектно време
III. 1. усъвършенствувам, подобрявам
2. завършвам, доизкарвам

perfectible [pə'fektibl]
a който може да бъде усъвършенствуван

perfection [рə'fekʃn]
1. съвършенство, завършеност, безукорност
to PERFECTION съвършено, отлично
2. усъвършенствуване
3. най-висока точка, връх (of)
4. pl ценни качества, предимства

perfectionist [pə'fekʃənist]
1. човек, който вярва, че е възможно нравствено/религиозно усъвършенствуване
2. максималист, перфекционист

perfectly ['pə:fiktli]
adv съвършено, напълно, отлично
PERFECTLY well отлично

perfecto [pə'fektou]
n исп. вид пура

perfervid [pə'fə:vid]
a много пламенен/буен/страстен

perfidious [pə'fidiəs]
a коварен, вероломен, неверен, предателски, изменнически

perfidy ['pə:fidi]
n коварство, вероломство, измяна

perforate ['pə:fəreit]
1. пробивам, продупчвам, перфорирам
2. прониквам (into, through)

perforation [,pə:fə'reiʃn]
1. пробиване, продупчване, перфориране, перфорация
2. отвор, дупка, отвърстие

perforator ['pə:fəreitə]
n свредел, бургия, перфоратор

perforce [pə'fɔ:s]
adv по необходимост

perform [pə'fɔ:m]
1. изпълнявам, извършвам
2. представям, изпълнявам
играя (роля), свиря (on), пея
3. изпълнявам номера (за дресирано животно)
4. работя, функционирам (за машина)

performance [pə'fɔ:məns]
1. изпълнение, извършване
2. действие, работа, проява
3. подвиг, постижение
4. представление, забава, концерт
номер (цирков и пр.), morning PERFORMANCE театр. матине
continuous PERFORMANCE кинопредставление без прекъсване
5. тех. характеристика (на машина), експлоатационни качества, производителност, коефициент на полезно действие
what a PERFORMANCE! пренебр. що за поведение!

performer [рə'fɔ:mə]
n изпълнител

performing a дресиран

perfume ['pə:fju:m]
I. 1. благоухание, аромат, приятна миризма
2. парфюм
II. v парфюмирам, напарфюмирам, изпълвам с благоухание

perfumer [pə'fju:mə]
n парфюмерист

perfumery [pə'fju:məri]
n парфюмерия, парфюми

perfunctorily a само колкото да се каже

perfunctory [pə'fʌŋktəri]
1. повърхностен, чисто външен, формален
2. нехаен, небрежен, механичен

perfuse [рə'fju:z]
1. опръсквам, поръсвам (with)
2. обливам, заливам

pergola ['pə:gələ]
n пергола

perhaps [pə'hæps]
adv може би

peri ['piəri]
1. мит. пери, (персийска) фея/дух
2. прен. хубавица

perianth ['periænθ]
n бот. околоцветник

pericardium [peri'ka:diəm]
n (pl-dia) анат. перикард (ий)

pericarp ['perika:p]
n бот. околоплодник

pericranium [,peri'kreiniəm]
1. анат. надкостницата на черепа
2. шег. теме, мозък, ум

peridot ['peridɔt]
n минер. оливин

perigee ['peridʒi:]
n астр. перигей

perihelion [,peri'hi:ljən]
n (pl-lia) астр. перихелий

peril ['perəl]
I. n опасност, риск
in PERIL (of one's life) изложен на (смъртна) опасност
at one's PERIL на свой риск
II. v (-ll-) книж. поет. излагам на опасност

perilous ['periləs]
a опасен, рискован

perilously ['periləsli]
adv опасно, с опасност за живота

perimeter [pə'rimitə]
1. геом. периметър
2. воен. граница, обиколка (на лагер, летище и пр.)
3. опт. периметър

period ['piəriəd]
1. период (u астр., геол., мед., мат., муз.), век, епоха, ера, цикъл
the PERIOD днешният ден, съвременността (и минала)
costumes of the PERIOD костюми от онова време/онази епоха
2. грам. (пауза на края на) период
3. точка, прен. край, предел
to put a PERIOD to слагам край/кръст на
4. уч. час
5. pl реторичен език
6. менструация
7. attr характерен за даден период, стилен (за мебел, костюм и пр.)

periodic [,piəri'ɔdik]
1. периодичен (u астр.)
2. цикличен
3. реторичен, с дълги периоди

periodical [,piəri'ɔdikl]
1. a периодичен
2. n периодично издание, списание

periodically [,piəri'ɔdikəli]
1. периодично
2. в периодично издание
3. от време на време

periodicity [,piəriə'disiti]
n периодичиост

periodization [,piəriədai'zeiʃn]
n периодизация

periosteum [,peri'ɔstiəm]
n (pl-tea) анат. надкостница

peripatetic [,peripə'tetik]
I. 1. книж. странствуващ
2. фил. аристотеловски, перипатетически
II. 1. n фил. PERIPATETIC последовател на Аристотел
2. пешеходец, странник, пътник, обик. шег. амбулантен търговец
3. рl сноване насам-натам

peripeteia ['peripə'taiə]
вж. peripetia

peripetia ['peripə'taiə]
1. лит. перипетия
2. неочакван обрат/промяна, превратност на съдбата

peripheral [pə'rifərəl]
a периферен, периферичен

periphery [pə'rifəri]
1. мат. периферия
2. обкръжаващо пространство, покрайнини

periphrase ['perifreiz]
n (pl-ses) грам. перифраза

periphrasis [pə'rifrəsis]
вж. periphrase

periphrastic [,peri'fræstik]
a грам. перифрастичен, описателен
PERIPHRASTIC genitive предложен родителен падеж

perique [pə'ri:k]
n вид тъмен силен тютюн (от Луизиана)

periscope ['periskoup]
n перископ

perish ['periʃ]
1. загивам, умирам (преждевременно) (from)
to PERISH by the sword умирам от насилствена смърт
2. обик. pass премалявам, прималявам
we were PERISH ed with hunger премаляхме от глад
we were PERISHed with cold умряхме от студ
3. развалям (се), загнивам
4. попарвам (за слана)
PERISH the thought! книж. боже опази! далеч съм от подобна мисъл!

perishable ['periʃəbl]
I. 1. нетраен, подлежащ на разва ляне/загниване
2. прен. краткотраен
II. n рl стоки, подлежащи на разваляне

perished ['periʃt]
1. загинал
2. изтощен
3. развален, разяден (за метал)
4. премръзнал

perisher ['periʃə]
n sl. досадник, неприятен тип

perishing ['periʃiŋ]
1. a разг. нетърпим, силен (за студ)
2. прен. нетърпим, невъзможен

peristalsis [,peri'stælsis]
n физиол. перисталтика

peristaltic [,peri'stæltik]
a перисталтически

peristyle ['peristail]
n арх. перистил

peritonaeum [,peritou'ni:əm]
вж. peritoneum

peritoneum [,peritou'ni:əm]
n анат. перитоний

peritonitis [,peritou'naitis]
n мед. перитонит

periwig ['periwig]
n ист. перука

periwinkle ['peri,wiŋkl]
1. бот. зимзелен (Vinca)
2. зоол. морски охлюв (Littorina)
3. attr
PERIWINKLE blue синъолилав

perjure ['pə:dʒə]
v refl юр. нарушавам клетвата си, лъжесвидетелствувам

perjured ['pə:dʒəd]
a клетвопрестъпнически, вероломен

perjurer ['рə:dʒərə]
n клетвопрестъпник, лъжесвидетел

perjurious [рə:'dʒuəriəs]
a лъжлив, вероломен

perjury ['рə:dʒəri]
1. юр. клетвопрестъпничество, лъ жесвидетелствуване
to commit PERJURY лъжесвидетелствувам
2. вероломство

perk [pə:k]
I. 1. вирвам глава, перя се, опервам се, ококорвам се
2. оживявам се, развеселявам се, ободрявам се, съвземам се (след болест)
3. вирвам (глава-закачливо), наострям (уши-за куче)
4. издокарвам (се) (и refl)
II. вж. perky
III. sl обик. pl съкр. от perquisite

perkiness ['pə:kinis]
1. напереност, нахалност
2. живост, закачливост

perky ['pə:ki]
1. жив, весел, закачлив, дяволит
2. наперен, нахален

perlite ['pə:lait]
n геол. перлит

perm [рə:m]
I. 1. съкр. от permanent wave (вж. permanent)
2. пермутация в спорт тото (за резултат от футболни cpeщu)
II. v sl. to have one's hair PERMed правя си/къдря си косата на апарат

permafrost ['pə:rnəfrɔst]
n вечна замръзналост (на почвата в полярните области)

permanence ['pə:mənəns]
n неизменност, установеност, дълготрайност

permanency ['pə:mənənsi]
1. permanence
2. нещо постоянно, постоянно положение, щатна служба, постоянно присъствие (за човек)

permanent ['рə:mənənt]
1. a постоянен, неизменен, дълготраен, перманентен, непрекъснат
PERMANENT president доживотен председател
PERMANENT repair текущ ремонт
PERMANENT wave къдрене на апарат
PERMANENT way жп. платно
2. n къдрене на апарат

permanently ['рə:mənəntli]
adv постоянно, неизменно, трайно, завинаги
PERMANENTLY appointed назначен на постоянна служба

permanganate [pə:'mæŋgəneit]
n хим. перманганат

permeability [,pə:miə'biliti]
1. промокаемост, пропускливост
2. физ. магнитна проницаемост

permeable ['рə:miəbl]
1. промокаем (to, by)
2. физ. проницаем

permeate ['pə:mieit]
1. просмуквам се, прониквам в, разпространявам се из, насищам (и с among, through, into)
2. прен. прониквам в, овладявам, обземам (through, among)

permeation [,pə:mi'eiʃn]
n просмукване, процеждане, инфилтрация

permian ['pə:miən]
1. геол. a пермски
2. n перм

permissible [pə'misibl]
a допустим, позволен

permission [pə'miʃn]
n позволение, разрешение

permissive [pə'misiv]
1. позволяващ, разрешаващ
PERMISSIVE legislation закони, даващи дискреционни пълномощия на изпълнителната власт
2. толерантен, снизходителен
PERMISSIVE society общество, в което всичко е позволено

permit [pə'mit]
I. 1. позволявам, разрешавам
2. допускам
давам възможност (и с of)
tone which PERMITted of no reply (повелителен) тон, който не търпеше възражение
weather PERMITting при хубаво време
if time PERMITs ако ни стигне времето, ако имаме достатъчно време
II. 1. разрешение (писмено), позволително, разрешително, митническа бележка за пускане на стоки
2. пропуск (документ)

permittivity [,pə:mi'tiviti]
1. n ел. диелектрична константа
2. диелектрична проницаемост

permutation [,pə:mju:'teiʃn]
1. мат. пермутация
2. промяна, изменение

permute [pə:'mju:t]
v размествам, променям реда на

pern [рə:n]
n зоол. осояд (Pernis apivorus)

pernicious [pə:'niʃəs]
1. гибелен, вреден (за навик и пр.) (to)
2. PERNICIOUS anaemia мед. злокачествена анемия

pernickety [pə'nikəti]
1. разг. придирчив, прекалено прецизен/претенциозен, дребнав
2. деликатен, бавен, изискващ много време (за работа)

perorate ['perəreit]
1. завършвам реч
2. разг. многоглаголствувам, ораторствувам

peroration [,реrə'reiʃn]
n завършване на реч, заключение, заключителна част на реч

peroxide [pə'rɔksaid]
I. 1. n хим. прекис (особ. кислородна вода)
2. attr оксижениран
PEROXIDE blond пренебр. изрусена блондинка
II. v изрусявам, оксиженирам (си) (косата)

perpend [pə:'pend]
v ост. обмислям, размишлявам

perpendicular [,pə:pən'dikjulə]
I. 1. геом. перпендикулярен (to), отвесен, вертикален
2. много стръмен, почти отвесен
II. 1. перпендикуляр
out of the PERPENDICULAR не отвесен
2. отвес
3. перпендикулярно/отвесно положение
4. арх. PERPENDICULAR английска късна готика, готически стил. (1380-1520 г.)

perpendicularity ['pə:pən,dikju'læriti]
n перпендикулярност

perpetrate ['pə:pitreit]
v извършвам (престъпление), правя (грешка)
to PERPETRATE a pun изкалъпвам каламбур

perpetration [,pə:pi'treiʃn]
1. извършване (на престъпление)
2. простъпка, нарушение

perpetrator ['pə:pitreitə]
n извършител, виновник (of)

perpetual [pə'petjuəl]
1. вечен, безкраен, постоянен, безспирен
2. доживотен
3. бот. многогодишен
4. разг. безконечен, безкраен, непрекъснат

perpetuate [pə'petjueit]
v увековечавам, обезсмъртявам, прославям, запазвам навеки
refl продължавам рода си

perpetuation [pə:,petju'eiʃn]
n увековечаване, обезсмъртяване, прославяне

perpetuity [,pə:pi'tju:iti]
1. вечност
in PERPETUITY за вечни времена
2. юр. имот и пр., получен за вечно ползуване, предаване за вечно ползуване
3. пожизнена рента

perplex [pə'pleks]
1. обърквам, смущавам, озадачавам
2. усложнявам, забърквам (въпрос), утежнявам (стил)

perplexed [pə'plekst]
1. объркан, смутен, озадачен
2. сложен, труден, объркан (за въпрос)

perplexing [pə'pleksiŋ]
a смущаващ, объркващ, озадачаващ, труден (за автор), сложен

perplexity [pə'pleksiti]
1. недоумение, смущение
2. затруднение, дилема

perquisite ['pə:kwizit]
1. странична/случайна/допълнителна печалба/доход
2. право, привилегия, прерогатив, преимущество
3. бакшиш

perquisition [,pə:kwi'ziʃn]
n юр. обиск, претърсване, старателно разследване

perron ['рerən]
n фр. арх. широки стълби, водещи към площадка пред параден вход

perry ['peri]
n питие от ферментирал сок от круши, крушеница

perse [pə:s]
1. a сивосинкав
2. n сивосинкав цвят

persecute ['pə:sikju:t]
1. преследвам, гоня, потискам (особ. убеждения)
2. тормозя
дотягам/додявам/досаждам на (with)

persecution [,pə:si'kju:ʃn]
n преследване, гонене

persecutor ['pə:sikju:tə]
n пpecлeдвaч, гoнитeл

perseverance [,pə:si'viərəns]
n постоянство, упоритост, настойчивост

perseverant [,pə:si'viərənt]
a ряд. настойчив, упорит

persevere [,pə:si'viə]
v постоянствувам, упорствувам (in)

persevering [,pə:si'viəriŋ]
a упорит, настойчив, неуморим

Persian [pə:ʃn]
I. a персийски, ирански
PERSIAN blinds жалузи, щори
PERSIAN lamb каракул, астраган
II. 1. персиец
2. персийски език
3. ангорска котка

persiennes [pə:si'enz]
n pl фр. щори, жалузи

persiflage [,pə:si'fla:ʒ]
n фр. добродушни шеги, духовити закачки

persimmon [pə:'simən]
1. n бот. вид сев. -ам. слива (подобна на фурма) (Diospyros virginiana)
2. японско дърво (Diospyros kaki)

persist [pə'sist]
1. настоявам, упорствувам (in something, in doing something)
if you PERSIST in heckling ако продължавате да апострофирате
2. оставам, задържам се, запазвам се
the custom still PERSISTs обичаят още съществува
to PERSIST with продължавам да работя упорито върху

persistence [pə'sistəns]
1. упорство, упорствуане, упоритост, настойчивост
2. запазване, продължаване
3. постоянство, продължителност

persistency [pə'sistənsi]
вж. persistence

persistent [pə'sistənt]
1. упорит, настойчив, твърд
PERSISTENT thought натрапчива мисъл
2. който продължава да съществува, непроменен
3. непроменлив, постоянен, повтарящ се (за процеси, тенденции)
4. биол. неокапващ, постоянен

person [pə:sn]
1. лице (и грам.), човек, пренебр. тип, индивид, субект
young PERSON млад човек (обик. жена)
three PERSONs are missing изчезнали са/липсват трима души
some PERSON said някoй (си) каза (л)
any PERSON всеки
what is a PERSON to do? какво да прави човек? without respect of PERSONs безпристрастно, без оглед на личностите
in PERSON лично
appearing in one's own/proper PERSON явил се лично
2. външен вид, външност, тяло, фигура
to have a commanding PERSON имам величествена осанка/внушителен вид
to be neat about one's PERSON спретнат съм
offences against the PERSON юр. телесни повреди
3. личност, моето аз
4. юр. личност
artiftcial/juridical/fictitious/legal PERSON юридическа лич ност
natural PERSON физическо лице
5. лит. действуващо лице

persona [pə:'sounə]
n (pl-nae) лат. лице
to be PERSONA grata to/with добре гледан съм от, ползувам се с благоволението на (и дипл.)
PERSONA non grata нежелано лице (и дипл.)
in propria PERSONA лично

personable ['рə:snəbl]
a красив, хубав, представителен

personage ['рə:snidʒ]
1. лице
2. знатна/бележита личност
3. лит. действуващо лице
4. ост. тяло, външност, външен вид

personal ['pə:sənl]
I. 1. личен (и грам., юp.), интимен
PERSONAL remark неприятна/хаплива забележка от личен характер
try not to be PERSONAL гледайте да не отправяте лични нападки
PERSONAL questions въпроси от интимен характер
PERSONAL column част от вестник за лични обявления
PERSONAL effects юр. лични вещи
PERSONAL property юр. движими вещи/имущество
2. телесен, физически (за красота)
PERSONAL appearance външност
to have a PERSONAL interview with someone говоря лично с някого
3. извършен лично
the Prime Minister made a PERSONAL appearance at the meeting министър-председателят се яви лично на събранието
II. n обик. рl жур. лични обявления

personality [,pə:sə'næliti]
1. личност, индивидуалност
to be lacking in PERSONALITY безличен съм, липсва ми всякаква индивидуалност
2. личен характер (на забележка)
3. (изтъкната) личност, знаменитост
4. обик. рl неприятни/пренебрежителни лични забележки

personalization [,pə:sənəlai'zeiʃn]
n олицетворяване, олицетворение

personalize ['pə:sənəlaiz]
1. придавам личен характер на, отпечатвам адреса си на (хартия за писма), слагам инициалите си на (кърпа за нос, риза и пр.)
2. олицетворявам

personally ['pə:snəli]
1. лично
2. колкото до мен, лично аз

personalty ['pə:snəlti]
n юр. движимо имущество

personate ['pə:səneit]
1. театр. играя/изпълнявам ролята на
2. олицетворявам, правя се/преструвам се на, представям се за

personation [,рə:sə'neiʃn]
1. театр. изпълнение (на роля)
2. юр. присвояване на чуждо име
3. въплъщение (на качество)

personator ['pə:səneitə]
1. театр. изпълнител
2. самозванец, мошеник (който се представя за друг)

personification [pə:,sɔnifi'keiʃn]
1. олицетворяване
2. олицетворение, въплъщение

personify [pə:'sɔnifai]
v олицетворявам, въплъщавам, символизирам

personnel [,pə:sə'nel]
n фр. персонал, личен състав (и воен.), служители
PERSONNEL department отдел личен състав
PERSONNEL target воен. жива цел

perspective [pə'spektiv]
1. перспектива (и прен.)
in/out of PERSPECTIVE нарисуван/ненарисуван по правилата на перспективата
lacking in PERSPECTIVE прен. ограничен (за човек), to see things in their right PERSPECTIVE прен. виждам нещата в истинското им съотношение
2. картина в перспектива
3. изглед (и прен.)

perspectively [pə'spektivli]
adv в перспектива, по правилата на перспективата

perspicacious [,pə:spi'keiʃəs]
a книж. проницателен, прозорлив, предвидлив, остър

perspicacity [,pə:spi'kæsiti]
n книж. проницателност, прозорливост, предвидливост

perspicuity [,pə:spi'kju:iti]
n книж. яснота, прегледност

perspicuous [pə'spikjuəs]
1. ясен, прегледен, лесно разбираем
2. с ясна мисъл (за човек)

perspiration [,pə:spə'reiʃn]
n пот, потене, изпотяване
to be in a PERSPIRATION изпотен съм
to break into (a) PERSPIRATION избива ме пот

perspiratory [pə'spaiərətəri]
a потен, причиняващ потене, отделящ пот

perspire [pə'spaiə]
v потя се, избива ме пот

persuadable [pə'sweidəbl]
a податлив на убеждаване

persuade [pə'sweid]
v убеждавам (of, that)
увещавам, скланям, предумвам (to с inf, into с ger)
I managed to PERSUADE him out of this plan успях да го склоня да се откаже от този план

persuasibility [pə,sweisi'biliti]
n податливост

persuasion [pə'sweiʒn]
1. убеждаване
2. убеждение, мнение
3. убедителност
4. секта, вероизповедание, идеология
5. шег. sl. вид, сорт, пол, националност

persuasive [pə'sweisiv]
1. a убедителен
2. n довод, подбуда

pert [pə:t]
1. оперен, устат
2. шик
3. жив, игрив

pertain [pə'tein]
1. принадлежа на, спадам към, свойствен съм на
2. подобавам (to на)
3. отнасям се, имам връзка (to до, с)
this does not PERTAIN to my office това не e от моята компетентност

pertinacious [,pə:ti'neiʃəs]
a упорит

pertinacity [,pə:ti'næsiti]
n упорство, упоритост

pertinence ['pə:tinəns]
n уместност

pertinent ['pə:tinənt]
1. уместен
2. отнасящ се (to до)

perturb [pə'tə:b]
1. смущавам, вълнувам, тревожа, обезпокоявам
2. внасям смут, причинявам безредици в
3. астр. отклонявам (звезда) от орбитата

perturbation [,pə:tə'beiʃn]
1. смущаване, смущение, вълнение, тревога
2. смут, суматоха, размирица
3. астр. пертурбация

perturbed [pə'tə:bd]
a развълнуван, смутен, разтревожен, разбъркан, в безпорядък

pertussis [pə:'tʌsis]
n мед. пертусис, коклюш

peruke [pə'ru:k]
n ост. (дълга) перука

perusal [pə'ru:zl]
n книж. прочит, внимателно прочи тане/преглеждане

peruse [pə'ru:z]
1. v книж. чета, преглеждам внимателно
2. разглеждам внимателно

peruvian [pə'ru:vjən]
1. a перуански
2. n перуанец

pervade [pə'veid]
v прониквам, разпространявам се из (и прен.), просмуквам се, проливам, обхващам
the feeling that PERVADE s the book чувството, с което e пропита книгата

pervasion [pə'veiʒn]
n разпространение, проникване

pervasive [pə'veisiv]
a проникващ, широко разпространен

pervasiveness [pə'veisivnis]
n способност за проникване, разпространителна способност

perverse [pə'və:s]
1. опърничав, своенравен, вироглав, опък
2. перверзен, извратен
3. превратен, погрешен
PERVERSE verdict юр. решение на съдебни заседатели в разрез с доказателствата/указанията на съдията

perversion [рə'və:ʃn]
n извращение, извратеност, перверзия

perversity [pə'və:siti]
1. опърничавост, своенравие
2. перверзия, извратеност
3. превратност, погрешност

perversive [pə'və:siv]
a покваряващ, нездрав, действуващ разложително

pervert [pə'və:t]
I. 1. изопачавам, извращавам
2. погрешно прилагам/насочвам/използувам
3. развращавам, покварявам
II. 1. ренегат, вероотстъпник
2. (полово) извратен човек, дегенерат

perverted [pə:'və:tid]
1. извратен, развратен
2. заблуден, отклонен от правия път
3. изопачен, преиначен

pervious ['pə:viəs]
1. проходим, пропускащ, проницаем, промокаем
2. податлив (to на)

pesach ['peisa:k]
вж. passover

peseta [pə'seitə]
n исп. пезета

pesky ['peski]
a разг. досаден, отегчителен, белялия

peso ['peisou]
n юж. -ам. пезо

pessary ['pesəri]
n мед. песар (ий)

pessimism ['pesimizm]
n песимизъм, черногледство

pessimist ['pesimist]
n песимист

pessimistic [,pesi'mistik]
a песимистичен

pest [pest]
1. напаст (и прен.)
2. агр. вредител
garden PESTs градински вредители (насекoми, мишки, охлюви)
3. ост. мор, чума

pest control ['pestkən,troul]
n агр. борба със селскостопански вредители

pester ['pestə]
v отегчавам, досаждам, тормозя, вадя душата на, не оставям на мира
we were PESTERed with mosquitoes непрекъснато ни хапеха комари

pest-house ['pesthaus]
n ист. лазарет, болница за чу мави/заразноболни

pesticide ['pestisaid]
n агр. пестицид, (химическо) средство за борба с вредители по растенията

pestiferous [pe'stifərəs]
1. заразен
2. вреден (и прен.), морално застрашаващ, опасен
3. разг. непоносим, дразнещ, досаден

pestilence ['pestiləns]
n заразна болест, епидемия, особ. чума, мор

pestilent ['pestilənt]
1. смъртоносен, ост. заразен
2. прен. зловреден, гибелен, опасен, пагубен (за учение и пр.)
3. разг. досаден, отегчителен, невъзможeн

pestilential [,pesti'lenʃl]
1. заразен, чумав
2. (зло) вреден, гибелен, пагубен, морално застрашаващ
3. разг. крайно досаден, противен

pestle [pesl]
I. n чукало (на хаван)
II. v счуквам/стривам/служа си с чукало

pet [pet]
I. 1. домашно галено животно
2. галеник, любимец, галено дете, чедо, рожба. (и като обръщение)
my PET! милото ми! майче! she's a perfect PET тя е сладурана/много обичлива
3. attr любим, обичан
PET name галено име
such films are her PET aversion шег. тя не може да понася такива филми
II. 1. галя, милвам
2. глезя
3. разг. любя се, прегръщам
III. n лошо настроение, цупене, сръдня
to be in a PET цупя се, сърдя се
IV. v (-tt-) муся се, сърдя се, цупя се

petal [petl]
n бот. венчелистче

petard [pe'ta:d]
1. воен. ист. петарда, мина
2. вид фoйерверк, петарда
to hoist with one's own PETARD сам попадам в клопката си

peter ['pi:tə]
I. n blue PETER мор. син флаг на заминаващ кораб
II. v sl. обик. с out постепенно изчезвам, смалявам се, изчерпвам се (за творческо вдъхновение, рудна жила)

petersham ['pi:təʃəm]
1. (палто от) груб вълнен плат
2. дебела рипсена панделка (за шапки, колани и пр.)

peter's pence ['pi:təzpens]
1. ист. лептата на св. Петър (данък, плащан на папата)
2. волни ежегодни пожертвования за папската хазна

peter's penny ['pi:təz'peni]
вж. peter's pence

petiolate ['petiouleit]
a бот. с дръжка

petiole ['petioul]
n бот. дръжка (на листo)

Petit [pə'ti:]
фр. вж. petty

petite [pə'ti:t]
a фр. дребничка, с приятна външност и хубава фигура (за жена), минъон

petition [pi'tiʃn]
I. n молба, петиция, заявление, юр. жалба, тъжба
to grant a PETITION удовлетворявам молба
to send in a PETITION подавам молба
PETITION of appeal въззивна жалба
to file a PETITION for divorce подавам молба за развод
PETITION in bankruptcy заявление за фалит
II. 1. отправям петиция
2. подавам молба (пред съда)
3. моля се
ходатайствувам (for)

petitioner [pi'tiʃnə]
1. просител
2. юр. ищец (особ. по бракоразводно дело)

petrel ['petrəl]
1. n l. зоол. буревестник (сем. Procellariidae и Hydrobatidae)
storm (y) PETREL вид буревестник (Hydrobates pelagicus)
2. прен. смутител, конфликтна личност

petrifaction [,petri'fækʃn]
1. вкаменяване, вкаменено състояние
2. вкаменелост
3. прен. изумление, вцепененост, вцепенение

petrify ['petrifai]
1. вкаменявам (се)
2. прен. изумявам (се), вцепенявам (се) (от ужас, страх), слисвам (се)

petrochemical [,petrə'kemikəl]
n химикал, добит от бензин/нефт/газ

petrochemistry [,petrə'kemistri]
n петрохимия, нефтoхимия

petrodollar ['petrə,dɔlə]
n петродолар

petroglyph ['petrəglif]
n (праисторическа) резба на камък

petrography [pi'trɔgrəfi]
n петрография

petrol ['petrəl]
1. бензин, ост. газ, нефт, нафта
2. attr бензинов
PETROL station бензиностанция

petrolatum [,petrə'leitəm]
n aм. вазелин, вазелиново масло

petroleum [pi'trouljəm]
1. нефт, нафта
2. газ, керосин
PETROLEUM jelly petrolatum
PETROLEUM car цистерна за течно гориво
PETROLEUM ship мор. танкер

petrolic [pi'trɔlik]
a бензинов, нефтен, от нефт

petroliferous [,petrə'lifərəs]
a геол. петролен

petrology [pi'trɔlədʒi]
n петрология

petronel [,petrə'nel]
n ист. вид карабина

petrous ['petrəs]
1. вкаменен, каменен, твърд като камък
2. анат. слепоочен

petticoat ['petikout]
1. долна фуста, фустанела
2. sl. фуста, жена
рl женският пол
3. attr женски
he is under PETTICOAT government той e под чехъл, у тях кокошка пеe
PETTICOAT government женско царство/господство, женско влияние в политиката

pettifog ['petifɔg]
v (-gg-) умишлено протакам, формализирам се, шиканирам

pettifogger ['petifɔgə]
1. безскрупулен адвокат
2. педант

pettifoggery ['petifɔgəri]
n умишлено протакане, формализиране, шиканиране

pettifogging ['petifɔgiŋ]
I. вж. pettifoggery
II. 1. койтo протака/бави
2. дребнав, педантичен
3. нищожен, незначителен, маловажен

pettiness ['petinis]
1. дребнавост
2. незначителност, маловажност

pettish ['petiʃ]
a обидчив, раздразнителен, кисел

petty ['peti]
1. дребен, незначителен, маловажен
PETTY cash дребни приходи/разноски, дребни пари
2. PETTY jury юр. редовни съдебни заседатели
PETTY sessions (правораздаване в) мирови съд
3. дребнав
4. в малък мащаб, с малък ранг/долен чин
PETTY farmer/bourgeoisie дребен селски стопанин/буржоазия
PETTY officer мор. старшина

petulance ['petjuləns]
n сприхавост, раздразнителност, лошо настроение

petulant ['petjulənt]
a сприхав, раздразнителен, капризен, кисел, в лошо настроение

petunia [pi'tju:njə]
n бот. петуния

pew [pju:]
I. 1. (преградена отстрани) църковна пейка
2. запазено място/пейка в църква
3. разг. стол
take a PEW! сядай!
II. v снабдявам (църква) с пейки

pewit ['pi:wit]
I. 1. зоол. калугерица, попадийка (Vanellus vanellus)
2. викът на тази птица
II. n зоол. чайка смехулка (Larus ridibundus) (и PEWIT gull)

pewter ['pju:tə]
1. мет. пютър (сплав от калай и олово)
2. калаен съд, събир. калаени съдове
3. сп. разг. купа
4. sl. халба и пр., дадена като награда

peyote [pei'outi]
1. бот. вид мексикански кактус (Lophophora)
2. мескалин (наркотик, предизвикващ халюцинации, приготвен от този кактус)

pfennig ['pfenig]
n нем. пфениг

phaeno вж. pheno

phaeton [feitn]
n файтон (частен)

phage [feidʒ]
съкр. от bacteriophage

phagocyte ['fægousait]
n биол. фагоцит

phalange ['fælændʒ]
вж. phalanx

phalangeal [,fælæn'dʒiəl]
a анат. ставен, фалангеален, фалангов

phalanger [fæ'lændʒə]
n зоол. австралийско торбесто животно (сем. Phalangeridae)

phalanstery ['fælənstəri]
n пол. фаланстер

phalanx ['fælæŋks]
1. старогр. фаланга, сгъстен боен строй
2. прен. несъкрушим фронт, фаланга, здрава организация
3. анат., зоол. (обик. pl phalanges) става/кокалче на пръст, фаланга
4. бот. сноп от тичинки, свързани със стъбълца
5. ист. община в системата на утопичния социализъм на Фурие

phallic ['fælik]
a фалически

phallus ['fæləs]
n (pl-li, -es) фалос

phanariot [fæ'næriɔt]
n ист. фанариот

phanerogam ['fænərɔ,gæm]
n бот. явнобрачно растение

phanerogamic [,fænərou'gæmik]
a бот. явнобрачен

phanerogamous [,fænə'rɔgəməs]
вж. phanerogamic

phantasm ['fæntæzm]
1. (при) видение
2. илюзия
3. призрак, дух

phantasmagoria [,fæntæzmə'gɔriə]
n фантасмагория

phantasmagoric [,fæntæzmə'gɔrik]
a фантасмагоричен, измислен, лъжлив

phantasmal [fæn'tæzml]
a призрачен

phantom ['fæntəm]
1. фантом, призрак, привидение
2. илюзия, (оптическа) измама, заблуда, продукт на въображението
3. тел. фантомна верига
4. attr привиден, въображаем, илюзорен, недействителен

Pharaoh ['fɛərou]
n фараон

Pharisaic [,færi'seiik]
1. a евр. ист. фарисейски
2. прен. лицемерен

Pharisaical [,færi'seiikl]
вж. pharisaic

Pharisaism ['færiseiizm]
1. n евр. ист. фарисейство
2. прен. лицемерие

Pharisee ['færisi:]
1. n евр. ист. фарисей
2. прен. лицемер

pharmaceutic [,fa:mə'sju:tik]
a фармацевтичен, аптекарски

pharmaceutical [,fa:mə'sju:tikl]
вж. pharmaceutic

pharmaceutically [,fa:mə'sju:tikəli]
adv фармацевтично, медикаментозно

pharmaceutics [,fa:mə'sju:tiks]
n pl с гл. в sing фармация, фармацевтика

pharmacist ['fa:məsist]
n фармацевт, аптекар

pharmacologist [,fa:mə'kɔlədʒist]
n фармаколог

pharmacology [,fa:mə'kɔlədʒi]
n фармакология

pharmacopoeia [,fa:məkə'pi:ə]
1. фармакопея
2. домашна аптека

pharmacy ['fa:məsi]
1. фармация, аптекарство, фармацевтика
2. аптека

pharos ['fɛərɔs]
n поет. фар, маяк (и прен.)

pharyngal [fə'riŋgl]
a разположен във/на фаринкса/глътката/гърлото

pharyngeal [,færin'dʒi:əl]
вж. pharyngal

pharyngitis [,færin'dʒaitis]
n мед. фарингит

pharynx ['færiŋks]
n анат. фаринкс, глътка, гърло

phase [feiz]
I. 1. астр. фаза, аспект, четвърт (на луната)
2. фаза, стадий, етап на развитие, период
3. ел. фаза, клема
4. геол. фациес
5. физикохим. съставна част на хетерогенна смес
II. 1. тех. извършвам на фази
2. oсъществявам постепенно
phase in въвеждам постепенно/на етапи
phase out постепенно изваждам от употреба/изтеглям, преустановявам производство на етапи

phased [feizd]
a ел. сфазиран, който е във фаза

phasic ['feizik]
a фазов, стадиален

phasing ['feiziŋ]
n ел. фазиране, фазировка, синфазност

pheasant [feznt]
1. n зоол. фазан (Phasianus colchicus)
2. птица от сем. Phasianidae

pheasantry ['fezəntri]
n развъдник за фазани

pheasant's eye ['fezəntsai]
1. n бот. гороцвет (Adonis)
2. бял нарцис (Narcissus poeticus)
3. вид карамфил (Dianthus plumarius)

phenix вж. phoenix

pheno ['fi:nou]
pref свързан с бензол

phenol ['fi:nɔl]
n хим. фенол, карболова киселина

phenology [fe'nɔlədʒi]
n фенология

phenomena вж. phenomenon

phenomenal [fi'nɔminl]
1. фил. феноменален, осезаем
2. свойствен на природните явления
3. разг. феноменален, изключителен, необикновен

phenomenon [fi'nɔminən]
1. явление (природно и пр.)
2. фил. феномен, субективно явление
3. разг. изключителен предмет/същество/явление, извънредно надарен човек, гений

phew [fju:]
1. облекчение ox! слава богу
2. изненада ха! я! ай
3. отвращение у-у!

phial ['faiəl]
n стъкленица, шишенце (особ. за лекарство)

phi beta kappa ['fai'beitə'kæpə]
n ам. най-старото дружество на студенти отличници

philadelphia lawyer [,filə'delfjə'lɔ:jə]
n красноречив и ловък адвокат, казуист

philander [fi'lændə]
v флиртувам (за мъж)

philanderer [fi'lændərə]
n донжуан, флиртаджия, любовчия

philanthrope ['filənθroup]
вж. philanthropist

philanthropic [,filən'θrɔpik]
a филантропически, човеколюбив, благотворителен

philanthropism [fi'lænθrəpizm]
n филантропизъм, човеколюбие

philanthropist [fi'lænθrəpist]
n филантроп, човеколюбец, благодетел

philanthropy [fi'lænθrəpi]
n филантропия, човеколюбие, благотворителност

philatelic [,filə'telik]
a филателен, марколюбителски

philatelist [fi'lætəlist]
n филателист, марколюбител

philately [fi'lætəli]
n филателия

philharmonic [,fila:'mɔnik]
1. a филхармоничeн
2. n симфоничен оркестър

philhellenism [fil'helinizm]
n гръкофилство, поддържане на гръцката освободителна борба против турците (1821-1832)

philippic [fi'lipik]
n гр. филипика, изобличителна реч

philistine ['filistain]
I. 1. библ. филистимлянин
2. р. филистер, еснаф, простак
II. 1. библ. филистимлянски
2. р. филистерски, еснафски, просташки

philistinism ['filistinizm]
n филистерство, еснафщина, простащина

phillumenist [fi'lu:mənist]
n събирач на кибритени етикети

philologian [,filə'loudʒiən]
вж. philologist

philological [,filə'lɔdʒikl]
a филологически

philologist [fi'lɔlədʒist]
n филолог

philology [fi'lɔlədʒi]
1. филология
2. ам. литературознание
3. ост. ученост, ученолюбивост, любов към литературата

philomel ['filəmel]
n поет. славей

philomela [,filou'mi:lə]
вж. philomel

philosopher [fi'ləsəfə]
n философ
natural PHILOSOPHER ост. физик, естествоизпитател, естественик

philosopher's stone [fi'lɔsəfəz'stoun]
1. философски камък (в алхимията)
2. прен. разковниче

philosophical [,filə'sɔfikl]
1. философски
2. спокоен, умерен
3. примирен

philosophism [fi'lɔsəfizm]
n софистика, лъжефилософия

philosophize [fi'lɔsəfaiz]
1. философствувам, пренебр. мъдрувам, правя се на философ
2. разглеждам от философска гледна точка

philosophy [fi'lɔsəfi]
1. философия
natural PHILOSOPHY ост. физика, естествознание
2. душевно спокойствие, уравновесеност

philter ['filtə]
n любовен еликсир

philtre ['filtə]
вж. philter

phiz [fiz]
n sl. физиономия, мутра, сурат

phizog ['fizɔg]
вж. phiz

phlebitis [fli'baitis]
n мед. флебит

phlebotomy [fli'bɔtəmi]
n мед. кръвопускане

phlegm [flem]
1. храчки, слуз
2. флегма, апатичност, инертност, пълно безразличие, мудност

phlegmatic [fleg'mætik]
a флегматичен, инертен, муден, бавен

phlegmy ['flemi]
a слузест, съдържащ храчки

phloem ['flouem]
n бот. флоема, проводяща тъкан

phlogistic [flɔ'dʒistik]
1. мед. възпалителен
2. хим. ост. свойствен на флогистона, огнен

phlogiston [flɔ'dʒistən]
n хим. ост. флогистон

phlox [flɔks]
n бот. флокс

phobia ['foubiə]
n болезнен/натрапчив страх, фобия

phoebe ['fi:bi]
1. мит. Феба
2. прен. луната

phoebus ['fi:bəs]
n мит. Феб, Аполон

phoenician [fi'niʃiən]
I. a финикийски
II. 1. финикиец
2. финикийски език

phoenix ['fi:niks]
1. мит. феникс
2. прен. образец на съвършенство (човек, предмет)

phonate [fou'neit]
v ез. произнасям звук

phonation [fou'neiʃn]
n ез. фонация

phone [foun]
I. n фон. звук
II. разг. съкр. от telephone
to be on the PHONE говоря по телефона, имам телефон, телефонен абонат съм
III. v телефонирам (на) (и с up)

phone-booth ['founbu:θ]
n телефонна будка

phone-box ['founbɔks]
вж. phone-booth

phone-in ['founin]
n рад., телев. активно предаване (повреме на което слушателите и зрителите задават въпроси по телефона)

phoneme ['founi:m]
n фон. фонема

phonemics [fou'ni:miks]
n pl с гл. в sing ез. фонология

phonetic [fou'netik]
a фон. фонетичен

phonetician [,founi'tiʃn]
n фонетик

phoneticist [fou'netisist]
вж. phonetician

phonetics [fou'netiks]
n pl с гл. в sing фонетика

phonetist ['founitist]
1. фонетик
2. привърженик на фонетичен правопис

phonevision ['foun,viʒn]
n видеотелефония

phoney ['founi]
I. 1. фалшив
2. съмнителен, мошенически
3. измислен, въображаем, фиктивен
4. престорен, неискрен, външен
II. 1. лицемер, лъжец, шарлатан
2. предмет без стойност

phonic ['founik]
1. звуков, акустичен
2. гласов

phonics ['founiks]
1. акустика, звукотехника
2. метод за преподаване на четене, който използува фонетичната стойност на графични съчетания

phonogram ['founəgræm]
1. символ на звук/сричка/дума
2. фонограма, звуков запис

phonograph ['founəgra:f]
1. фонограф
2. ам. грамофон

phonography [fou'nɔgrəfi]
1. фонография
2. стенографска система (на Питмън), стенография

phonological [,founə'lɔdʒikl]
1. фонетичен
2. фонологичен

phonology [fou'nɔlədʒi]
1. (историческа) фонетика
2. фонология

phony вж. phoney

phooey ['fu:i]
1. отвращение y-y
2. презрение ами! как не!

phosgene ['fɔzdʒi:n]
n хим. фосген

phosphate ['fɔsfeit]
1. n хим. фосфат
2. pl фосфати, фосфорни торове (особ. калциевият фосфат)
3. ам. вид газирана лимонада с няколко капки фосфорна киселина

phosphatic [fɔs'fætik]
и хим. съдържащ фосфорна киселина

phosphide ['fɔsfaid]
n хим. фосфид

phosphite ['fɔsfait]
n хим. фосфит

phosphor ['fɔsfɔ:]
1. phosphorus
2. поет. зорница

phosphorate ['fɔsfəreit]
v хим. насищам с фосфор, съединявам с фосфор

phosphoresce [,fɔsfə'res]
v фосфоресцирам

phosphorescence [,fɔsfə'resns]
n фосфоресценция

phosphorescent [,fɔsfə'resnt]
a фосфоресциращ

phosphoric [fɔs'fɔrik]
1. a хим. фосфорен
2. съдържащ петвалентен фосфор

phosphorite ['fɔsfərait]
n минер. фосфорит

phosphorous ['fɔsfərəs]
a хим. фосфорист

phosphorus ['fɔsfərəs]
n фосфор

phosphuretted ['fɔsfə,retid]
a свързан с фосфор

phot [fɔt]
n опт. фот

photics ['foutiks]
n pl с гл. в sing оптика

photism ['foutizm]
n псих. фотизъм

photo ['foutou]
1. разг. съкр. от photograph
2. n снимка
3. v фотографирам

photobiotic ['foutoubai'ɔtik]
a биол. който може да живее само на светлина

photocell ['foutousel]
n фотоелемент, фотоклетка

photochromy ['foutou,kroumi]
n цветна фотография (като техника)

photocopy ['foutoukɔpi]
I. n фотокопие
II. v правя фотокопие (от)

photodrama ['foutou,dra:ma]
n ам. игрален филм

photoelectric ['foutoui,lektrik]
a фотоелектрически
PHOTOELECTRIC cell photocell

photo finish ['foutou'finiʃ]
1. оспорван край на състезание, при който победителят се установява чрез снимка на финиша
2. много оспорвано състезание

photoflash ['foutouflæʃ]
n (лампа) светкавица

photogenic [,foutou'dʒenik]
a фотогеничен

photograph ['foutəgra:f]
I. n снимка, фотография
to cake a PHOTOGRAPH of someone снимам/фотографирам някого
to have one's PHOTOGRAPH taken снимам се, правя си снимка, фотографирам се
II. v снимам, фотографирам
to PHOTOGRAPH well излизам добре на снимка, фотогеничен съм

photographer [fə'tɔgrəfə]
n фотограф

photographic a фотографически

photography [fə'tɔgrəfi]
n фотография (процес)

photometer [fə'tɔmitə]
n фотометър

photomicrograph ['foutoumaikrəgra:f]
n микрофотографическа снимка, микроснимка, микрофотография

photomontage [,foutəmɔn'ta:ʒ]
n фотомонтаж

photon ['foutɔn]
n физ. фотон

photophobia [foutə'foubiə]
n мед. фотофобия

photophore ['foutəfɔ:]
n фосфоресциращ орган (у някои риби)

photoplay ['foutəplei]
вж. photodrama

photoprint ['foutəprint]
n фотокопие

photo reconnaissance ['foutəre'kɔnesns]
n aв. фотографическа рекогносцировка, рекогносцировка чрез въздушни снимки

photosensitive ['foutə,sensitiv]
a светлочувствителен

photostat ['foutoustæt]
n фотостат

photosynthesis [,foutə'sinθisis]
n фотосинтеза

phototelegraphy [,foutəti'legrəfi]
n фототелеграфия

phototube ['foutoutju:b]
n фотоелемент

phototype ['foutətaip]
1. n печ. фототипия
2. attr фототипен

phrasal ['freizəl]
a грам. фразеологически, фразов
PHRASAL verb идиоматично съчетание на глагол и адвербиален елемент, фразеологичен глагол (напр. take up, put down)

phrase [freiz]
I. n фраза (и муз.), израз, обрат
as the PHRASE goes както се казва
felicity of PHRASE изящен език, умение да се изказвам
in simple PHRASE на прост език, просто казано
II. 1. изразявам (с думи)
2. муз. фразирам

phrase-book ['freizbuk]
n разговорник (за туристи и пр.)

phrase-maker ['freizmeikə]
n фразъор, празнодумец

phraseman ['freizmən]
вж. (pl-men) phrase-maker

phrase-monger ['freizmʌŋgə]
вж. phrase-maker

phrase-mongering ['freiz,mʌŋgəriŋ]
1. фразъорство, празнодумство
2. attr фразъорски, склонен към фразъорство

phraseologic [,freiziə'lɔdʒik]
a фразеологичен, фразеологически

phraseological [,freiziə'lɔdʒikəl]
вж. phraseologic

phraseologist [,freizi'ɔlədʒist]
n фразъор, празнодумец

phraseology [,freizi'ɔlədʒi]
n фразеология

phrasing ['freiziŋ]
1. начин на изразяване, формулировка, редакция (на пасаж, документ)
2. муз. фразиране, фразировка

phratry ['freitri]
n ист. фратрия

phrenetic [fri'netik]
1. буен, необуздан
2. прекалено възторжен

phrenic ['frenik]
a анат. диафрагмен, диафрагмален

phrenological [,frenə'lɔdʒikəl]
a фpeнoлoгичecки

phrenology [fre'nɔlədʒi]
n френология

phrensy n бяс, лудост, ярост

phrygian ['fridʒiən]
1. a фригийски
2. n фригиец

phthisic ['θaizik]
a мед. туберкулозен

phthisical ['θaizikəl]
вж. phthisic

phthisis ['θaisis]
n мед. (белодробна) туберкулоза

phut [fʌt]
n свистене, пукане, спукване
to go PHUT пуквам се, изгарям (за ел. крушка), спирам (за мотор), прен. провалям се, пропадам, фалирам

phylactery [fi'læktəri]
1. филактерия
2. привидна набожност
to make broad one's PHYLACTERY правя се на много набожен
3. талисман, амулет
4. изк. лента с надпис

phyllophagus [fi'lɔfəgəs]
a зоол. листояден

phylogenesis [,failə'dʒenisis]
n биол. филогенеза

phylogeny [fai'lɔdʒəni]
вж. phylogenesis

phylum ['failəm]
n (pl phyla) биол. тип

physiatrics [fizi'ætriks]
n pl с гл. в sing физиотерапия

physic ['fizik]
I. 1. разг. лекарство, цяр, очистително
2. лечение, медицина
PHYSIC garden градина с билки
II. 1. давам (някому) лекарство, особ. очистително
2. церя, лекувам

physical ['fizikəl]
a физически, материален, телесен
PHYSICAL exercises/sl. jerks гимнастика, гимнастически упражнения
PHYSICAL chemistry физикохимия
PHYSICAL education физкултура, физическо възпитание (като учебен предмет)
PHYSICAL therapy физиотерапия
PHYSICAL science физика, химия и астрономия

physician [fi'ziʃən]
n лекар, доктор

physicist ['fizisist]
n физик

physics ['fiziks]
n pl с гл. в sing физика

physiognomist [fizi'ɔnəmist]
n физиономист

physiognomy [fizi'ɔnəmi]
1. физиономия, лице, черти на лицето
2. характерна особеност/черта, отличителна черта, прен. физиономия
3. физиогномия, физиогномоника

physiography [fizi'ɔgrəfi]
n физиография, физическа география

physiolgy [fizi'ɔlədʒi]
n физиология

physiological [,fiziə'lɔdʒikəl]
a физиологически

physiologist [fizi'ɔlədʒist]
n физиолог

physique [fi'zi:k]
n телосложение
фигура, външност, opганизъм
of poor PHYSIQUE хилав, слаботелесен
of strong PHYSIQUE здрав, як

phytobiology [,faitəbai'ɔlədʒi]
n фитобиология

pi [pai]
I. 1. гръцката буква пи
2. мат. пи
II. a уч. sl. набожен, мирен, хрисим, кротичък
III. вж. pie

pia mater ['paiə'meitə]
n лат. анат. мека мозъчна обвивка

pianist ['piənist]
n пианист

piano ['pjænou]
n пиано
grand PIANO роял
play the PIANO свиря на пиано

piano-player ['pjænoupleiə]
n пианист

piaster [pi'æstə]
n пиастър

piastre [pi'æstə]
вж. piaster

piazza [pi'ætsə]
1. площад
2. ам. веранда
3. галерия, аркада

pibroch ['pi:brɔk]
n шотл. (военна/погребална) музика за гайди

pica ['paikə]
I. n печ. цицер
II. n мед. извратен вкус

picaninny вж. pickaninny

picaresque [pikə'resk]
a лит. приключенски (за романи от XVI-XVIII в.)

picaroon [pikə'ru:n]
1. мошеник, авантюрист
2. пират, корсар
3. пиратски кораб

picayune [pikə'ju:n]
1. n aм. дребна (сребърна) монета
2. малоценна вещ
3. attr дребен, незначителен, нищожен, малоценен

piccalilli [pikə'lili]
n силно подправена туршия

piccaninny вж. pickaninny

piccolo ['pikəlou]
I. n муз. пиколо, пикола
II. a малък

pick [pik]
I. 1. бера, късам (цветя, плодове)
2. избирам, подбирам
to PICK and choose придирчив съм
3. махам, изваждам, изчиствам (плат) от възли, оскубвам (кокошка и пр.)
4. къртя, разкъртвам, копая с кирка, издълбавам (дупка) с остър инструмент
5. чопля, разчоплям, чистя (с нещо остро)
to PICK a bone глождя кокал
to PICK a bone clean оглозгвам кокал
6. разкъсвам, разнищвам, разчепквам (кълчища), влача (вълна)
7. отварям (ключалка) с шперц
8. кълва, клъввам
9. открадвам
to PICK someone's pocket обирам някого, открадвам нещо от джоба на някого
to PICK pockets джебчия съм
to PICK and steal върша дребни кражби
10. ам. дърпам (струните на китара и пр.)
11. търся повод (за кавга и пр.), предизвиквам
to PICK one's way/steps внимавам къде стъпвам/ходя, стъпвам/вървя предпазливо
to PICK someone's brains използвам знанията на някого. pick at ям неохотно, едва се докосвам до (храна), заяждам се с, критикувам
pick off откъсвам, застрелвам един по един
pick on избирам (някого) за нещо неприятно, тормозя, задявам се/заяждам се с
pick out избирам, подбирам, откривам, разпознавам
to PICK out the winners налучквам победителите (при състезание), отгатвам кой ще победи, хващам (самолет и пр. -за прожектор), разчитам, вниквам в смисъла на (текст), прен. разчепквам, налучквам, изсвирвам по слух (мелодия), очертавам, разнообразявам с друг цвят
green panels PICKed out with brown зелена ламперия с кафяви контури
pick over pick out
pick up разкопавам с търнокоп, вземам, вдигам, повдигам, изваждам, изтеглям (от вода и пр.)
to PICK oneself up ставам, повдигам се (след падане)
to PICK up the gauntlet/glove прен. поемам ръкавицата, минавам/отивам да взема, вземам (пътници-за влак и пр.), настигам, присъединявам се към, вземам (нещо оставепо на поправка и пр.), събирам (разпилени неща), научавам, (до) чувам
to PICK up a language научавам език от слушане/без сериозно учене
to PICK up bits of inforntation научавам нещо оттук-оттам, придобивам (навик), попадам на, купувам (нещо ценно, евтино), попадам на (следа, даря), отново намирам (пътека и пр.)
запознавам се случайно (with с), намирам, хващам (мъж-за проститутка), купувам, (при) хващам (болест), започвам/подхващам отново, възстановявам се, съвземам се, вървя към подобрение, ободрявам (се), подобрявам се (и за времето, търговия и пр.), оживявам се (за търговия), увеличавам се (за консумация и пр.), покачва ми се цената (за стока)
his health and spirits PICK ed up здравето и настроението му се подобриха
she's PICKing up wonderfully тя се възстановява много бързо
to PICK up one's education попълвам празноти в образованието си, припечелвам (нещо допълнително), докарвам си
to PICK up a packet печеля много, печеля луди пари, хващам (самолет и пр. -за прожектор), улавям, долавям (и сигнали), разбирам, схващам, арестувам, хващам, прибирам, засилвам се (за глас), разтребвам, ам. вдигам се, прен. събирам си багажа
набирам скорост (и to PICK up speed), сп. купувам, разменям (играч), ам. сп. спечелвам, напредвам (с няколко метра и пр.), ам. сп. движа се заедно с (в атлетическо състезание)
II. 1. кирка, търнокоп, мотика
2. toothpick
3. ам. picklock
4. муз. плектър
III. 1. удар с кирка
2. беритба, бране
3. избор
4. елит, прен. цвят, каймак
the PICK of the basket/bunch най-доброто/хубавото, най-добрите
IV. n текст. удар/прехвърляне на совалка

pickaback ['pikəbæk]
I. 1. на гръб/рамене
to ride PICKABACK on someone някой ме носи на гръб
2. върху фургона, върху по-голяма кола/самолет
II. n. to give someone a PICKABACK нося/вземам някого на гръб

pick-and-shovel ['pikəndʃʌvl]
a ам. разг. труден, къртовски

pickaninny [pikə'nini]
n негърче

pickax ['pikæks]
I. n гърнокоп, кирка, пикел
II. v копая/разкопавам с търнокоп

pickaxe n кирка, търнокоп

picked [pikt]
a подбран, избран, най-добър, елитен

picker ['pikə]
1. берач
2. памукоберачка (машина)
3. сортировач
4. събирач, колектор (и на образци от минерали и пр.)
PICKER of quarrels кавгаджия
PICKERs and stealers дребни крадци

pickerel ['pikərəl]
n зоол. млада щука

picket ['pikit]
I. 1. кол
2. воен. застава, дежурно поделение, малък отряд, преден пост
3. стачен пост (и strike PICKET)
PICKET line, line of PICKETs стачен кордон
4. демонстрант, участник в протестна демонстрация
II. 1. закрепям с кол (ове), заграждам с колове, завързвам на кол
2. воен. поставям постове
3. поставям/стоя на стачен пост, заграждам (завод и пр.) със стачни постове

picketboat ['pikitbout]
n катер

picket-fence ['pikitfens]
n ограда от колове

picket ship ['pikitʃip]
n кораб/самолет, който охранява област, спасителен кораб/самолет

pickings ['pikiŋz]
1. остатъци, отпадъци
2. дребни печалби (особ. придобити нечестно)

pickle [pikl]
I. 1. саламура, марината
2. обик. pl туршия
3. тех. ец, киселина, разтвор за ецване/декапиране
4. неприятно положение
to be in a fine/nice/sad/sorry PICKLE загазил съм го, добре съм се наредил
5. палаво дете, немирник
II. 1. слагам в саламура/марината, мариновам, правя туршия от
2. тех. байцвам, ецвам, декапирам

pickled [pikld]
1. маринован, солен, от туршия
2. sl. пиян, нафиркан

picklock ['piklɔk]
1. крадец, касоразбивач
2. шперц, апашки ключ

pick-me-up ['pikmiʌp]
n съживително/освежително питие, стимулиращо/ободрително лекарство

pickpocket ['pikpɔkit]
n джебчия

pickthank ['pikθæŋk]
n ост. угодник, мазник, подлизурко

pick-up ['pikʌp]
1. разг. случаен познат
2. sl. случайно запознаване с намерение за полови връзки
3. sl. лице, взето на автостоп, лица, взети пътъом (от такси и пр.)
4. разг. подобрение, оздравяване
5. разг. икономически подем
6. авт. пикап
7. физ., тех. ускорение, ускоряване
8. мембрана, резонатор (на грамофон и пр.)
9. тех. звукоснимател, адаптер, предавателна тръба, датчик
10. рад., телев. чувствителност
11. pick-me-up
12. аttr случаен, със случайни участници (за игра)
PICK-UP dinner набързо приготвен обед
PICK-UP reading безразборно четене

pickwickian [pik'wikiən]
1. in a PICKWICKIAN sense не в буквалния/пълния смисъл, на шега
2. добродушен, щедър

picky ['piki]
a придирчив

picnic ['piknik]
I. 1. пикник
2. разг. нещо лесно/приятно, лесна работа
it's no PICNIC не е лесна работа
3. ам. солен/пушен преден свински бут
II. v (picnicked) участвувам в пикник, ям на открито/сред природата

picnicker ['piknikə]
n участник в пикник

picot ['pi:kou]
n пико, шев за поръбване

picotee [pikə'ti:]
n светъл карамфил с по-тъмни краища

picric ['pikrik]
a хим. пикринов

pict [pikt]
n ист. пикт (някогашен келтски жител на Шотландия)

pictogram ['piktəgræm]
1. ез. пиктограма
2. нагледна схема

pictograph ['piktəgra:f]
вж. pictogram

pictography [pik'tɔgrəfi]
n ез. пиктография, картинно/образно писмо

pictorial [pik'tɔ:riəl]
I. 1. изобразителен, с/в картини, образен
2. ез. пиктографски
3. илюстрован (за списание и пр.)
4. образен, живописен (за описание)
II. n илюстровано списание

pictorialize [pik'tɔ:riəlaiz]
v ам. представям в/илюстрирам с картини

picture ['piktʃə]
I. 1. картина, рисунка, фотография, снимка, портрет
2. изглед, пейзаж
3. образ, изображение, въплъщение
he is the PICTURE of his father отрязъл e главата на баща си
to be/look the PICTURE of despair/health имам много отчаян/здрав вид
4. красив човек/предмет/гледка
she is a perfect PICTURE красива e като картина
my garden is a PICTURE градината ми e красота
5. представа
to form a PICTURE of представям си, съставям си представа за
6. филм
рl кино
to be in PICTUREs киноартист съм, работя във филмовата индустрия
7. положение (на нещата)
to be in the PICTURE информиран/осведомен съм, в течение съм на нещата, от важност/значение съм
to put someone in the PICTURE информирам някого, поставям някого в течение на нещата
out of the PICTURE без значение, несвързан с въпроса
get the PICTURE? разбирате ли (какво е положението/каква е работата)?
II. 1. рисувам, изобразявам
2. обрисувам, описвам (живо)
3. представям си (to oneself)

picture-book ['piktʃəbuk]
n детска книга с картинки

picture-card ['piktʃəka:d]
n карти поп, дама, момче

picture-gallery n картинна галерия

picture-goer ['piktʃəgouə]
n кинолюбител

picture-hat ['piktʃəhæt]
n широкопола дамска шапка

picture-house ['piktʃəhaus]
n кино (театър)

picture-palace ['piktʃəpæləs]
вж. picture-house

picturephone ['piktʃəfoun]
n видеотелефон

picture-postcard ['piktʃəpoustka:d]
n илюстрована пощенска картичка

picturesque [piktʃə'resk]
1. живописен
2. жив, образен, картинен (за стил), оригинален, интересен, ярък (за личност и пр)

picture-theatre ['рiktʃəθiətə]
вж. picture-house, -palace

picture-window ['piktʃəwindow]
n широк прозорец

picture-writing ['piktʃəraitin]
n ез. идеографско/образно/картинно писмо

picturize ['piktʃəraiz]
1. филмирам (роман и пр.)
2. представям в картини

piddle [pidl]
1. дет. правя пиш
2. ост. пилея си времето

piddling ['pidliŋ]
a дребен, незначителен

piddock ['pidək]
n зоол. мидичка от рода Pholas

pidgin ['pidʒin]
n опростен/неправилен говор на чужд език, местен вариант на английски/френски/холандски език в Западна Африка и Далечния Изток
that's not my PIDGIN разг. не е моя работа, не ме интересува

pie [pai]
I. 1. сврака
2. вид кълвач (Pica pica)
II. 1. готв. пай (ястие от маслено тесто с различни видове пълнеж), пирог
2. sl. нещо чудесно, лесна работа
as easy as PIE много лесно
to have a finger in the PIE вземам (активно) участие в нещо
to have a finger in every PIE навирам се навсякъде
PIE in the sky празни надежди
III. n печ. куп размесени букви

piebald ['paibɔ:ld]
I. 1. шарен, на петна (за кон и пр.)
2. прен. шарен, пъстър, разнообразен, най-различен
II. n кон и пр. на петна, шарен кон и пр

piece [pi:s]
I. 1. парче, къс, отломка, откъслек (от книга и пр.)
to break something to PIECEs начупвам/разчупвам на парчета
in PIECEs счупен, на парчета
to come/fall/go to PIECEs разчупвам се, разпадам се, раздрънквам се, фалирам, западам, порутвам се
to take to PIECEs разглобявам, разпарям (рокля и пр.)
to come/take to PIECEs разглобявам се
does this machine come/take to PIECEs? разглобява ли се тази машина? to go (all) to PIECEs прен. рухвам, съвсем се разстройвам
to pick/pull someone to PIECEs изяждам някого с парцалите, правя някого на пух и прах
PIECE by PIECE парче по парче
in one PIECE цял, невредим
2. тех. детайл, част
3. образец, пример, проява (и без превод)
PIECE of insolence нахалство
PIECE of water езеро (изкуственo)
4. отделен предмет, бройка, парче (работа)
PIECE of clothing дреха
PIECE of news новина
PIECE of luggage парче багаж
nasty PIECE of work мръсна интрига
to pay/sell by the PIECE плащам/продавам на парче
PIECE work работа, заплащана на парче
good/nice/honest PIECE of work добре/добросъвестно свършена работа
a nice PIECE of work he's done there добре e свършил тази работа (често upoн.)
to make a PIECE of work about something вдигам голям шум за нещо, правя голяма история от нещо
5. пренебр. човек, жена, момиче
saucy PIECE нахалница, наперена жена
PIECE of skirt вулг. жена, фуста
6. воен. оръдие (и PIECE of ordnance), ост. пушка
7. монета
PIECE of eight ист. испански долар
8. картина, (късо) литературно/музикално произведение, пиеса, парче
sea PIECE морски пейзаж
PIECE of sculpture скулптура
to say one's PIECE казвам наизуст (стихотворение и пр.), изказвам се, казвам си мнението, прен. казвам си урока
9. фигура (при шах)
пул (при таблa)
10. топ (хартия, тапети и пр.), определено количество (плат и пр.)
11. ам. вулг. полово сношение, жена при полово сношение
(all) of a PIECE (with) еднакъв (с), лика-прилика (с), от един дол дренки, в пълно съответствие (с)
PIECE of the action ам. дял от работата/печалбата
II. 1. съединявам
съшивам (и с together), закърпвам, снаждам
2. текст. навързвам, засуквам (скъсанa нишка)
piece in подкрепям, усилвам
piece on снаждам, донаждам, наставям, прилепям, слепвам, свързвам се, съответствувам
this story does not PIECE on to the facts този разказ/версия не отговаря на действителността
piece out допълвам, донаждам, свързвам, допълвам (разказ, теория)
piece together съединявам, залепвам, прен. скърпвам, нагласявам, съгласувам, скалъпвам, свързвам (в едно цяло), комбинирам
they can't PIECE themselves together не могат да се сработят/разберат
the whole of their conversation PIECE d itself together in his mind целият им разговор се възстанови в ума му
he tried to PIECE her together той се мъчеше да възстанови цялостния образ
piece up закърпвам, заздравявам, прен. скърпвам
to PIECE up a quarrel изглаждам спор, сдобрявам се

piece de resistance [pi:,esdərezi:'sta:ns]
1. n фp. главно ядене
2. централна/важна точка, централен/главен експонат

piece-goods ['pi:sgudz]
n pl платове, тъкани в стандартни дължини

piecemeal ['pi:smi:l]
I. adv едно по едно, на части, постепенно
II. a направен парче по парче, откъслечен, безсистемен, неорганизиран

piecrust ['paikrʌst]
n готв. кора от маслено тесто (за пай, пирог)

pied [paid]
a пъстър, шарен, разноцветен
PIED piper (u PIED Piper) магъосник-измамник, водач, който дава безотговорни обещания

pied-a-terre [pieida:'tɛə]
n фр. (pl pieds-a-terre) временна квартира/жилище (в случай на нужда)

piedmont ['pi:dmənt]
1. геогр. a разположен в полите на планина
2. n поли на планина

pie-eyed ['paiaid]
a разг. пиян

pie-faced ['paifeist]
a ам. кръглолик, с размазана физиономия

pie-plant ['paipla:nt]
n ам. бот. ревен

pier [piə]
1. вълнолом, кей, пристан
2. стр. колона, стълб, контрафорс, стойка, пилон
3. стр. бик, мостова опора
4. стр. част от стена между два отвора (врати, прозорци)

pierage ['piəridʒ]
n пристанищен налог/такса

pierce [piəs]
1. пронизвам (и прен.), промушвам, пробождам, продупчвам, набождам (и за зъб)
2. прониквам (в) (и прен.), процепвам, пронизвам (за звук, светлина и пр.)
3. проумявам, прозирам, разгадавам
4. засягам дълбоко, пронизвам
5. начевам (бъчва вино)
6. to PIERCE through пронизвам, промушквам, прониквам през

piercing ['piəsiŋ]
1. пронизителен, остър
2. проницателен, остър

pier glass ['piəgla:s]
n високо тясно огледало (между два прозореца)

pietism ['paiətizəm]
1. пиетизъм
2. привидна/лицемерна набожност

piety ['paiəti]
1. набожност, благочестие
2. уважение, пиетет
3. деяние, подбудено от набожност
4. ам. общоприето вярване/отношение, ортодоксалност

piffle [pifl]
I. n разг. глупости, празни приказки
II. v разг. дрънкам глупости, занимавам се с глупости
to PIFFLE away one's time губя си времето с глупости

piffling ['pifliŋ]
a празен, глупав, незначителен

pig [pig]
I. 1. прасе, свиня, прасенце, свинче, свинско месо (особ. младо)
in PIG прасна
2. свинска кожа
3. прен. свиня
to make a PIG of oneself преяждам, натъпквам се
4. тех. слитък, блок, балванка, кюлче
5. чугун
6. sl. полицай, таен агент
when PIGs (begin to) fly на куково лято
PIGs might fly никак не e вероятно, стават и чудеса
in a PIGs eye sl. съвсем не, разбира се, че не
PIGs in clover парвенюта
to be/lie like PIGs in clover живея си царски/на ален фес
to buy a PIG in a poke купувам нещо слепешката/без да гo видя, поемам задължение, без да преценя последствията
II. 1. прася се, опрасвам се
2. to PIG it живея като в кочина, тъпча се като свиня
to PIG together тъпчем се като в кочина

pigboat ['pigbout]
n sl. подводница

pigbucket ['pigbʌkit]
n кофа за отпадъци от храна (за прасе)

pigeon ['pidʒən]
1. гълъб (Columba livia)
2. sl. балама, лековерен човек
3. ам. sl. момиче, млада жена
4. clay-pigeon
5. pidgin

pigeon-breasted ['pidʒən,brestid]
a мед. с кокоши гърди

pigeon-hearted ['pidʒən,ha:tid]
a страхлив, плах

pigeon-hole ['pidʒənhoul]
I. 1. вратичка/преграда в гълъбарник
2. преграда за писма и пр. в писалище/картотека
3. категория
II. 1. слагам (документи и пр.) в преградка и ги забравям
2. нареждам (писма и пр.) в прегради, картотекирам
3. класифицирам, определям
4. отлагам разглеждането на, пращам в глуха линия

pigeon-house ['pidʒənhaus]
n гълъбарник

pigeon-livered ['pidʒən,livəd]
вж. pigeon-hearted

pigeon pair ['pidʒən,рɛə]
1. близнаци момче и момиче
2. две деца-момче и момиче

pigeon's blood ['pidʒənzblʌd]
n pубиновочервен цвят

pigeon's milk ['pidʒənz,milk]
n полусмляна храна, с която гълъбите хранят малките си

pigeon-toed ['pidʒəntoud]
a патрав

piggery ['pigəri]
1. свинарник, кочина (и прен.)
2. лакомия
3. упоритост, твърдоглавие, егоизъм

piggish ['pigiʃ]
1. мръсен, разхвърлян
2. лаком
3. упорит, твърдоглав, егоистичен

piggy ['pigi]
1. разг. свинче, прасенце
2. attr подобен на свинче

piggyback ['pigi,bæk]
вж. pickaback

piggy bank ['pigi,bæŋk]
n детска касичка (във форма на прасенце)

pigheaded ['pighedid]
a упорит, твърдоглав

pig-iron ['pigaiən]
n чугун на блокове

pig latin ['pig,lætin]
n измислен/скалъпен жаргон

piglet ['piglit]
n прасенце, свинче

pigling ['pigliŋ]
вж. piglet

pigment ['pigmənt]
I. n пигмент
II. v оцветявам, обагрям, пигментирам

pigmental [pig'mentl]
a пигментен

pigmentary [pig'mentəri]
вж. pigmental

pigmy вж. pygmy

pigskin ['pigskin]
1. свинска кожа
2. ам. sl. футболна топка
3. sl, седло

pigsticker ['pigstikə]
1. ловец на глигани
2. ловджийско вилообразно копие

pigsticking ['pigstikiŋ]
n лов на глигани (с копие)

pigsty ['pigstai]
n кочина (и прен.)

pigtail ['pigteil]
1. плитка (коса)
2. руло тютюн (за дъвчене)

pigwash ['pigwɔʃ]
n помия (и прен)

pigweed ['pigwi:d]
1. n бот. куча лобода (Chenopodium)
2. щир (Amaranthus retroflexus)

pi-jaw ['paidʒɔ:]
n sl. прен. морал, лекция

pika ['paikə]
n безопашат заек (Ochotonidae)

pike [paik]
I. 1. копие, пика
2. шип (на бастун)
II. v промушвам/убивам с копие
III. n щука (Esox lucius)
IV. 1. бариера, път с бариера (за събиране на пътна такса)
2. ам. жп. линия
V. n остър планински връх (особ. в Северна Англия)
VI. 1. тръгвам си ненадейно (out)
2. вървя

pikelet ['paiklit]
n кръгла чаена бисквита

pikeman ['paikmən]
1. копиеносец
2. пазач на пътна бариера

pike perch ['paik,pə:tʃ]
n бяла риба (Lucioperca)

piker ['paikə]
1. n ам. страхлив/предпазлив картоиграч/борсов спекулант
2. човек, който всичко върши на дребно, скръндза

pikestaff ['paiksta:f]
1. дръжка на копие
2. бастун с шип

pilaff [pi'læf]
n пилаф

pilaster [pi'læstə]
n арх. пиластър

pilau [pi'lɔ:]
вж. pilaff

pilaw [pi'lɔ:]
вж. pilau

pilch [piltʃ]
n триъгълна пелена

pilchard ['piltʃəd]
n сардела (Sardina pilchardus)

pilcher ['piltʃə]
вж. pilch

pile [pail]
I. 1. кол
2. стр. пилон, стълб
II. v забивам/набивам колове/пилони, заздравявам/укрепявам с колове/пилони
III. 1. куп (чина), камара, грамада
2. погребална клада
3. грамадно здание, група здания
4. sl. пари, състояние
to make one's PILE забогатявам, натрупвам пари/състояние
5. ел. батерия
6. физ. ядрен реактор (и atomic PILE)
IV. 1. трупам (се), натрупвам (се)
накамарявам (се), образувам камара (и с up, on)
2. натоварвам догоре
3. наблъсквам се, натъпквам cе
to PILE out of наизлизам от
4. to PILE up натрупвам се, нараствам (за работа, разходи и пр.)
5. to PILE up блъскам (кораб) в скала/плитчина, сблъсквам се и се натрупвам един върху друг (за коли и пр), причинявам сблъскване/катастрофа
to PILE arms воен. нареждам пушки на пирамида
to PILE it on преувеличавам, отрупвам с похвали
to PILE on the agony разг. описвам с всички грозни/жестоки подробности
V. 1. косъм, пух, вълна
2. текст. мъх, влас
PILE fabrics мъхнати тъкани (кадифе и пр.)
VI. n ост. обратна страна на монета
cross or PILE ези-тура

pile-dwelling ['paildweliŋ]
n наколно жилище

piles [pailz]
n pl хемороиди, маясъл

pile-up ['рailʌp]
n разг. сблъскване на няколко коли, натрупване на коли при сблъскване

pileus ['pailiəs]
n бот. гугла на гъба

pilfer ['pilfə]
v върша дребни кражби, пооткрадвам, отмъквам

pilferage ['pilfəridʒ]
n дребна кражба (на отделни части от комплект)

pilferer ['pilfərə]
n крадец на дребно

pilgrim ['pilgrim]
1. поклонник, пилигрим
2. странник, пътник
the PILGRIM Fathers първите английски заселници пуритани в Америка (1620 г.)

pilgrimage ['pilgrimidʒ]
I. 1. поклонение, посещение на свети места
2. дълго пътуване
3. земният живот на човека
II. v отивам на поклонение

piliferous [pai'lifərəs]
a бот. мъхест, космат, власат

pill [pil]
I. 1. хап (че)
bitter PILL прен. горчив хап, неприятност, унижение
to gild/sugar/sweeten the PILL прен. подслаждам горчивия хап
a PILL to cure an earthquake капка в морето
2. sl. топка (за тенис и пр.)
3. sl. топовен снаряд
4. рl билярд
5. sl. неприятна личност
6. the PILL противозачатъчно средство
II. 1. давам хапче (та) на
2. правя на хапчета/топчета, сплъстявам се на малки топчета (за плетена тъкан)
3. sl. гласувам против (някого) с черна топчица
III. 1. ограбвам, (о) плячкосвам
2. ост., диал. беля, обелвам

pillage ['pilidʒ]
I. n грабеж, ограбване, плячкосване, ост. плячка
II. v ограбвам, плячкосвам, отдавам се на плячка и грабеж

pillar ['рilə]
1. стълб, колона, стойка, опора
2. мин. целик, предпазен стълб
3. прен. стълб, опора
4. мор. пилерс
to drive someone from PILLAR to post разкарвам/разигравам някого

pillar-box ['piləbɔks]
n пощенска кутия във вид на стълб

pillbox ['pilbɔks]
1. кръгла кутия за хапчета
2. шапка без периферия, дамска шапка токче
3. воен. бункер

pillion ['piljən]
1. леко дамско седло, възглавница/леко седло за втори ездач
2. място отзад на мотоциклет
to ride PILLION возя се отзад на мотоциклет
PILLION passenger пътник отзад на мотоциклет

pillory ['piləri]
I. n позорен стълб (и прен.)
II. v приковавам на позорния стълб (и прен.)

pillow ['pilou]
I. 1. възглавница (за спане)
to take counsel of one's PILLOW отлагам решението си за другия ден, преспивам, преди да взема решение
2. тех. вложка, лагер
3. възглавница/подложка за изра ботване на дантела
II. 1. слагам на/подпирам с възглавница
2. служа за възглавница/подпора

pillow-case ['piloukeis]
n калъф (ка) за възглавница

pillow-fight ['piloufait]
n бой с възглавници

pillow-lace ['pilouleis]
n дантела, работена с чукчета, брюкселска дантела

pillow-slip ['pilouslip]
вж. pillow-case

pillule ['pilju:l]
n хапче

pilose ['pailous]
a окосмен, космат

pilosity [pai'lɔsiti]
n окосменост, косматост

pilot ['pailət]
I. 1. лоцман, ост. кормчия
2. ав. пилот, летец
3. водач, ръководител, командир
4. тех. спомагателен механизъм, регулиращо/направляващо устройство
5. ам. жп. cow-catcher
6. ам. телев. предаване, с което се въвежда/рекламира серия от предавания
to drop the PILOT отказвам се от доверен съветник
II. 1. направлявам, карам
2. водя, прекарвам превеждам
III. a опитен, контролен, помощен, спомагателен
PILOT production опитно производство (преди да се пусне серийното)

pilotage ['pailətidʒ]
1. направляване, пилотиране
2. възнаграждение на лоцман/пилот

pilot balloon ['рailətbə'lu:n]
n метеор. пилотен балон

pilot biscuit ['pailətbiskit]
n aм. сухар

pilot bread ['pailətbred]
вж. pilot biscuit

pilot cloth ['pailət,klɔθ]
n тъмносин вълнен плат за моряшки шинели

pilot-engine ['pailət,endʒin]
n жп. локомотив, който разчиства пътя пред влак

pilot-fish ['pailətfiʃ]
n зоол. лоцман (Naucrates ductor)

pilot-house ['pailəthaus]
n лоцманска кабина

pilot officer ['pailət,ɔfisə]
n младши лейтенант от авиацията

pilule ['pilju:l]
вж. pillule

pimento [pi'mentou]
1. бахар
2. pimiento
PIMENTO cheese сирене с червен пипер

pimiento [pimi'entou]
n пиперка, чушка

pimp [pimp]
I. n сводник
II. v своднича

pimpernel ['pimpənəl]
n бот. огнивче (Anagallis)

pimping ['pimpiŋ]
1. дребен, незначителен
2. слабоват, болнав

pimple [pimpl]
n пъпка, пъпчица (по лицето и пр.)
to break/come out in PIMPLEs излизат ми пъпки, пъпчасвам

pimpled [pimpld]
a пъпчив, пъпчасал

pimply ['pimpli]
вж. pimpled

pin [pin]
I. 1. топлийка, карфица, безопасна игла, фуркет, фиба
tie PIN игла за вратовръзка
2. pl sl. крака
quick on one's PINs подвижен, лек, пъргав
to be weak on one's PINs едва се държа/крепя на краката си
3. кегла
4. муз. ключ за настройване на струнен инструмент
5. тех. шпилка, щифт, шплинт, цапфа, шенкелов болт, ос
6. тех. пробойник, замба
7. ел. контактен щифт
8. буре (от около 20 л)
9. точилка
10. щифтче/гвоздей в център на мишена
11. голф пръчка на флагче
12. мор. жегла
PINs and needles изтръпване на крайниците
to be on PINs and needles на тръни съм, седя като на тръни
you could have heard a PIN drop и муха да бръмне, щеше да се чуе
II. 1. забождам, закачам, закрепвам с топлийка и пр. (to, on)
2. притискам (противник) (against a wall/fence до стена/ограда и пр.)
pin down притискам (under something), притискам, държа в отбранително положение, формулирам, изразявам, определям
събирам (миcлите cи), накарвам (някого) да определи становището/мнението си
to PIN someone down to a promise/an agreement накарвам някого да обещае/да се съгласи
to PIN something down to someone установявам точно кой е извършил/написал нещо
pin on закопчавам, закачам
to PIN one's faith on вярвам сляпо/осланям се напълно на
to PIN one's hopes on възлагам всичките си надежди на, приписвам (вина и пр.) на
pin up забождам, закачам (с топлийка и пр.)

pinafore ['pinəfɔ:]
n престилка
PINAFORE (dress) сукман

pinaster [pai'næstə]
n бот. средиземноморска пиния (Pinus pinaster)

pince-nez ['pænsnei]
n фp. пенсне

pincer movement ['pinsə,mu:vmənt]
вж. pincers

pincers ['pinsəz]
1. клещи, щипци (и pair of PINCERS)
2. зooл. щипци (на рак и пр.)
3. воен. клещи

pincette [pin'sеt]
n фр. пинцета

pinch [pintʃ]
I. 1. щипя, ощипвам
2. притискам, стягам, стискам (за обувка)
3. притеснявам, ограничавам, лишавам (и refl)
to PINCH oneself лишавам се от необходимото, прен. стягам каиша
to PINCH someone for food броя някому залъците
4. живея оскъдно, правя големи икономии
to PINCH and scrape for one's children отделям от залъка си/лишавам се заради децата си
5. скъпя се, скъперник съм
6. карам да се свие/съсухри/измършавее, карам (някого) да изглежда измъчен
7. геол. изклинвам се, стеснявам се (за жила и пр.)
8. sl. открадвам, задигам, свивам, отмъквам
9. sl. арестувам, пипвам
10. отчеквам, оронвам (млади пъпки, филизи) (и с back, off, out)
when hunger PINCHes когато застърже гладът
to be PINCHed for money нямам пари, не ми стигат парите
II. 1. щипване, ощипване
2. затруднение, нужда, лишение, притеснено положение
the PINCH of poverty мизерията, нуждата
the PINCH of hunger гладът
to be under the PINCH of necessity принуден съм, няма накъде да мърдам
to feel the PINCH бедствувам, мизерствувам
at/in a PINCH в краен случай, ако стане нужда
when it comes to the PINCH в решаващия/критичния момент, когато стане горещо
3. щипка, стиска (сол и пр.)
4. геол. изклиняване, изтъняване (на жила и пр.)
5. тех. лом, пост
6. sl. арест (уване)
7. aм. внезапен обиск
8. sl. кражба, отмъкване, задигане

pinchbeck ['pintʃbek]
1. томбак, сплав от мед и цинк (имитация на злато)
2. фалшиви накити/скъпоценности, имитация
3. attr фалшив, фалшифициран, подправен, изкуствен, долнокачествен

pinched [pintʃt]
1. измъчен, измършавял, отслабнал, изпит (за лице)
PINCHED with cold посинял от студ
PINCHED with hunger примрял/премалял от глад
2. който е в нужда/натясно
in PINCHED circumstances в тежко положение, без пари, на зор
to be PINCHED for room живея в теснотия

pinchers ['pintʃəz]
вж. pincers

pinch-faced ['pintʃfeist]
a отслабнал, измършавял, с изпито лице

pinch-hitter ['pintʃhitə]
1. n ам. бейзбол заместник-играч
2. заместник (в случай на нужда)

pincushion ['pinkuʃn]
n игленик, възглавничка за топлийки

pindaric [pin'dærik]
1. лит. a пиндаров, със свободна метрическа структура (за ода, стих)
2. n обик. рl пиндарови строфи/оди

pine [pain]
I. 1. бор, чам (Pinus)
ctuster/maritime/sea/star PINE пиния (Pinus pilaster)
silver/Swiss PINE сребърна ела
Chile PINE monkey puzzle (s)
2. чам, чамов материал
3. pineapple
II. 1. чезна, вехна, крея, линея (и с away)
to PINE with grief топя се от скръб
2. копнея, жадувам
скърбя, тъгувам (for, after)

pineal ['painiəl]
a анат. шишарковиден
PINEAL body/gland епифизна жлеза

pineapple ['pain,æpl]
1. ананас
2. воен. sl. ръчна граната/бомба

pine-beauty ['painbju:ti]
n зоол. борова вечерница (пеперуда) (Sphinx pinaster)

pine-carpet ['painka:pit]
вж. pine-beauty

pine-cone ['painkoun]
n борова шишарка

pine marten ['pain,ma:tən]
n зоол. златка, горска куница (Mustela martes)

pine-needle ['painni:dl]
n борова иглица

pinery ['painəri]
1. n l. парник за отглеждане на ананаси, ананасова градина
2. борово насаждение/гора

pine-tree ['paintri:]
вж. pine

pinetum [pai'ni:təm]
1. борово насаждение, насаждение от различни иглолистни дървета
2. научен труд върху иглолистните дървета

pinfeather ['pinfeðə]
n недоразвито перо на птица

pinfold ['pinfould]
I. n общински обор за заловен в чуждо пасище добитък
II. v затварям в общински обор

ping [piŋ]
I. n свистене (на куршум), бръмчене (на комар), иззвъняване
II. v свистя, изсвистявам, бръмча, избръмчавам, звънтя, иззвънявам

ping-pong ['piŋpɔŋ]
n тенис на маса

pinguid ['piŋgwid]
a шег. тлъст, мазен

pinhead ['pinhed]
1. глава на топлийка
2. нещо дреб но/незначително, дреболия
3. sl. глупак, глупчо

pinhole ['pinhoul]
1. много малка дупчица, точков отвор
2. контакт (за лампа, телефон и пр.)
PINHOLE photography фотография без обектив

pinion ['pinjən]
I. 1. външна част/край на птиче перо/крило
2. махово перо
3. поет. крило
II. 1. подрязвам крило на птица
2. привързвам, притискам (ръце) към тялото
привързвам здраво (to)
III. n тех. пинъон, малко водещо зъбно колело

pink [piŋk]
I. 1. розов, пембен
2. с умерено левичарски убеждения
strike me PINK! има си хас! как е възможно! to be tickled PINK приятно съм възбуден (от комплимент и пр.)
II. 1. розов/пембен цвят
2. бот. карамфил за бордюри (и garden PINK) (Dianthus plumarius)
3. връх, висша точка/степен, съвършенство
the PINK of perfection връх на съвършенството
in the PINK (of health) в отлично здраве, въплъщение на здраве
in the PINK of condition в отлична форма, напълно здрав
in the PINK of repair в пълна изправност, в отлично състояние
4. червено/алено сако (нoсено при лов на лисици), ловец на лисици
5. умерен левичар
III. v боядисвам/оцветявам в розово, порозовявам
IV. 1. мушвам, бодвам (със сабя и пр.)
2. украсявам с фестони/ажури, фестонирам, назъбвам, надупчвам със замба
поръбвам на пико (u to PINK out)
V. n зоол. млада съомга
VI. v детонирам, тракам, потраквам (за мотор)
VII. n мор. ост. платноходна гемия

pink elephants ['piŋk'eləfənts]
n pl халюцинации при делириум тременс/наркотично състояние

pink-eye ['piŋkai]
n мед. остър инфекциозен конюнктивит

pink gin ['piŋk,dʒin]
n джин с юж. -ам. подправка

pinkie ['piŋki]
I. n кутре, малък пръст
II. вж. pink

pink lady ['piŋk,leidi]
n вид коктейл (от джин, коняк, лимонов сок, сироп от нар, белтък от яйце)

pinko ['piŋkou]
вж. sl. pink

pinky ['piŋki]
вж. pinkie

pin money ['pin,mʌni]
1. пари за дребни разходи
2. джобни пари (за съпругaта)

pinna ['pinə]
1. бот. листец от перест лист
2. зоол. перка, крило
3. aнат. ушна мида

pinnace ['pinis]
1. n мор. катер
2. допълнителна лодка с няколко чифта гребла към военен кораб

pinnacle ['pinəkl]
I. 1. островърха куличка, шпиц, кубе на покрив
2. остър планински връх
3. кулминационна/връхна точка, най-висша степен, апогей, връх
II. 1. украсявам с кулички/кубета
2. прен. възнасям, поставям на пиедестал
3. ряд. съм/представлявам връхна точка на

pinnate ['pinit]
1. бот. перест
2. зоол. крилат, криловиден

pinnated [pi'neitid]
вж. pinnate

pinner ['pinə]
1. ист. дамска шапка с увиснали краища от двете страни
2. престилка с нагръдник

pinnie ['pini]
n дет. престилчица

pinnigrade ['pinigreid]
1. зоол. a перконог
2. n перконого

pinniped ['piniped]
вж. pinnigrade

pinny ['pini]
вж. pinnie

pinochle ['pi:nəkl]
1. вид игра на карти
2. комбинация от дама пика и момче каро в тази игра

pinocle ['pi:nəkl]
вж. punochle

pinole [pi'nouli]
n ам. (ястие от) царевично брашно (със захар и подправки)

pinon ['pinjən]
1. различни видове сев. -ам. иглолистни растения, пинии (Pinus parryana, Pinus edulis)
2. ядивни семена на тези растения

pin-point ['pinpɔint]
I. 1. връх на топлийка
2. нещо малко
II. 1. точен, прецизен, изискващ голяма точност на стрелба, много малък (за обект)
2. на точици (за плат и пр.)
III. 1. воен. намирам/улучвам точно (обект)
2. определям точно
3. карам/правя да изпъкне, изтъквам

pinprick ['pinprik]
I. 1. леко убождане
2. незначителна/дребна неприятност
policy of PINPRICKs политика на непрекъснато дразнене на противника
II. 1. бодвам
2. дразня

pin-stripe ['pinstraip]
1. a текст. с тънки райета
2. n (костюм от) плат на тънки райета

pint [paint]
n пинта (мярка за обем-англ. 0, 56 л, ам. 0. 47 л)
a PINT of beer халба бира

pinta ['paintə]
рaзг. pint of (вж. pint)

pintado [pin'ta:dou]
1. n зоол. капски албатрос/буревестник (и PINTADO petrel)
2. токачка
3. вид скумрия (Scomberomorus malactus)

pintail ['pinteil]
1. n зоол. шилоопашата патица (Dafila acuta)
2. дива кокошка, пустинарка (Pteroples, Syrrhaptes)

pintailed ['pinteild]
a с дълга остра опашка

pintle [pintl]
n тех. вертикална шарнирна ос, щифт, стъбло, шенкелов болт

pinto ['pintou]
1. a на петна/точки, шарен, петнист
2. n шарен/петнист кон

pint-size ['paintsaiz]
a разг. малък, мъничък

pint-sized ['paintsaizd]
вж. pint-size

pin-tuck ['pintʌk]
n дребни плисета/бастички

pin-up ['pinʌp]
n снимка на хубаво момиче/кинозвезда и пр. (за окачване на стена)
PIN-UP girl хубаво момиче

pin-wheel ['pinwi:l]
1. детска книжна въртележка
2. въртящо се огнено колело (фойерверк)
3. тех. колело със спици

pinworm ['pinwə:m]
n зоол. вид нематод (Enterobius vermicularis)

pinxit ['piŋksit]
v лат. нарисувал (пред подписа на художник)

piny ['paini]
a боров, обрасъл с бор

piolet [pio'lei]
n фр. пикел (на алпинист)

pion ['рaiən]
n физ. мезон

pioneer [paiə'niə]
I. 1. пионер (и прен.), първи заселник/поселник
2. инициатор, първи привърженик/изследовател
3. воен. сапъор, пионер
4. биол. животно/растение, годно да се приспособи към нови (лоши) условия и да създаде нов екологичен цикъл
5. attr пионерски
II. 1. пионер съм, инициатор съм на, ръководя
2. проправям път за, въвеждам (нови методи и пр.)
3. заселвам

pioneering [paiə'niəriŋ]
a пионерски (и прен.)

pious ['paiəs]
1. набожен, благочестив
2. религиозен (не светски)
3. лицемерно набожен
4. ост. почтителен, който се отнася с уважение
5. похвален
PIOUS effort похвален опит
PIOUS fraud лъжа с безкористни подбуди, лъжа за нечие добро
PIOUS hope почти неизпълнима надежда

pip [pip]
I. 1. вет. пипка (болест по птиците)
2. sl. лошо разположение, досада
to have/get the PIP не съм в настроение
he gives me the PIP не мога да го търпя/гледам, отвратителен ми е
3. неразположение
II. v (-pp-) раздразням, отвращавам
III. 1. семка, зрънце (на ябълка, портокал и пр.)
2. ам. sl. необикновен/чудо човек, чудо нещо
IV. v (-pp-) чистя от семките
V. 1. бройка, точка (на домино, карти и пр.)
2. ромбовиден сегмент от кората на ананаса
3. разг. звезда на пагон
4. бот. отделна грудка от корен (на божур, момина сълза и пр.), отделно цветче (от сложен цвят)
VI. 1. пиукaм (като пиленце/птиче)
2. пробивам, счупвам (черупката-за пиле)
VII. n пиукане (и като сигнал на телефон и пр.)
VIII. 1. прострелвам, ранявам, убивам
2. побеждавам, надвивам, надхитрям, осуетявам плановете на, провалям (на изпит)
to PIP at the post побеждавам/спечелвам в последния момент
3. пол. гласувам против, провалям в избoри
4. to PIP out умирам
IX. n название на буквата p (при сигнализация)

pipage ['paipidʒ]
1. тръбопровод, (такса за) прекарване по тръбопровод
2. тръби

pipal ['pi:pəl]
n вид индийска смокиня (Ficus religiosa)

pipe [paip]
I. 1. тръба, тръбопровод
2. анат. дихателна тръба
3. лула
the PIPE of peace калюмет, лула на мира
to smoke the PIPE of peace with someone помирявам се с някого
4. свирка, кавал, дудук, пищялка, тръба (на орган)
5. мор. боцманска свирка
6. рl гайда
7. пеене, чуруликане, креслив/пронизителен звук/глас
8. вид длъгнеста бъчва
мярка за течност-около 480 л
9. геол. свиване на рудно тяло, тръбоподобна празнина, част от жила, богата на руда
10. метал. всмукнатина, шупла
11. ам. разг. лесна работа, нещо лесно
put that in your PIPE and smoke it разг. пък ти казвам, пък ти ако щеш (го приеми), харесва ли ти или не, така е
to put someone's PIPE out засенчвам някого, карам някого да запее друга песен
II. 1. свиря/изсвирвам на свирка/кавал и пр
2. водя/събирам със звука на свирка
3. мор. давам сигнал със свирка, посрещам/изпращам на борда със свирка (in, away)
to PIPE all hands to work давам общ сигнал за започване на работа
4. свистя, свиря (за вятър), пея, чуруликам, пиукам, писукам, говоря/пея с креслив глас, пищя
5. разг. плача, рева (и to PIPE one's eye)
6. украсявам с кант/фитилче (дреха), украсявам (торта) с шприц
7. поставям тръби в, правя канализация/тръбопровод, отвеждам, каптирам (вода), прекарвам по тръби/тръбопровод
8. рад. препредавам (музика и пр.)
9. размножавам растения (особ. карамфили) чрез резници/щеклини
10. ам. sl. забелязвам
pipe away мор. давам сигнал за тръгване/отплуване
pipe down разг. понижавам тона, заговорвам по-тихо, ставам по-малко самоуверен/настойчив
PIPE down! по-тихо! мор. слезте (от мачтите), приберете хамаците/прането, прибирайте се, свободни сте
pipe up засвирвам, разг. обаждам се, запявам, отварям си устата, заговорвам с тънък глас, мор. събирам със сигнал

pipeclay ['paipklei]
I. 1. бяла глина за лули, глина/хума за боядисване в бяло
2. воен. разг. (прекалено внимание на) външната изрядност
II. 1. боядисвам/избелвам с хума
2. прен. издокарвам

pipe-dream ['paipdri:m]
n въздушна кула, празна надеж да

pipe-fish ['paipfiʃ]
n зоол. морска игла (Syngnathus)

pipe-key ['paipki:]
n ключ с куха цев (и piped-key)

pipe-laying ['paipleiiŋ]
n ам. политически интриги/давления

pipeline ['paiplain]
1. тръбопровод, нефтопровод
2. снабдителен/съобщителен канал
in the PIPELINE в процес на обработка, пред завършване, в подготовка, който си чака реда

pipe major ['paip,meidʒə]
n воен. водач на свирачи на гайда

pipe organ ['paip,ɔ:gən]
n муз. орган

piper ['paipə]
1. свирач, гайдар, кавалджия
2. текне фес кон
3. gurnet
4. ловджийско куче, приучено да примамва птици в примка
to pay the PIPER понасям последиците
pay the PIPER (and call the tune) който плаща, той и разпорежда

pipestone ['paipstoun]
n червена глина, от която индианците правят лули

pipet [pi'pet]
n пипетка, капкомер, гутатор

pipette [pi'pet]
вж. pipet

piping ['paipiŋ]
I. 1. тръбопровод, водопровод, канализация, тръби
2. гайтан, шнур, ширит, кант
3. гарнитура с шприц върху торта
4. свирене, чуруликане, (птича) песен
5. метал. всмукнатина, шупла, образуване на шупли
6. размножаване чрез резници, резница от растение
II. 1. писклив, пронизителен, свирещ, свистящ
2. спокоен, мирен
the PIPING times of peace идиличните мирни времена
PIPING hot много горещ, врял

pipistrelle [pipi'strel]
n зоол. кафяво прилепче (Vespertilio pipistrellus)

pipit ['pipit]
n зоол. бъбрица (птица) (Anthus)

pipkin ['pipkin]
n малко пръстено гърне

pippin ['pipin]
1. вид ябълка
2. sl. нещо екстра, екстра/чудо човек

pip-pip ['pip'pip]
int разг. довиждане

pipsqueak ['pipskwi:k]
1. n sl. мухлъо, мижитурка
2. малка граната
3. раздрънкан мотоциклет

pipy ['paipi]
1. тръбовиден, тръбен, от тръби
2. рязък, креслив

piquancy ['pi:kwənsi]
1. пикантност (и прен.)
2. острота

piquant ['pi:kwənt]
a пикантен (и прен.), остър

pique [pi:k]
I. 1. засягам, накърнявам честолюбието (на), прен. убождам, бодвам
2. възбуждам, раздразням (любопитство и пр.), възбуждам интереса/любопитството на
3. refl гордея се, надувам се, перча се (on, upon с)
II. n засегнато честолюбие, чувство на незадоволено любопитство
to take a PIQUE against засягам се от, имам зъб на
III. n фр. текст. пике

piquet [pi'ket]
I. n карти пикет
II. вж. picket

piracy ['pairəsi]
1. морско разбойничество, пиратство
2. плагиатство, нарушение на авторското право

piragua [pi'rægwə]
n пирога (лодка)

piranha [pi'ra:njə]
n хищна юж. -ам. сладководна риба (род Serrasalmo)

pirarucu [pi,rarə'ku:]
n голяма юж. -ам. сладководна риба (Arapaima gigas)

pirate ['pairət]
I. 1. морски разбойник, пират
2. пиратски кораб
3. плагиатор, нарушител на авторското право
4. (човек, който предава по) частна/неофициална/черна радиостанция
5. частен автобус, който конкурира големите автобусни линии
II. 1. пиратствувам, занимавам се с разбойничество, грабя, ограбвам
2. издавам без разрешение на автора, нарушавам авторското право
3. aм. примамвам (служащ) на друга работа (с обещание за по-висока заплата)
4. предавам/работя на черна радиостанция

piratic [pai'rætik]
1. пиратски, разбойнически
2. издаден без разрешение на автора

piratical [pai'rætikl]
вж. piratic

pirogue [pi'roug]
вж. piragua

piruette [piru'et]
I. n пирует (при балет)
II. v въртя се на палци, правя пирует

pis aller [pi:z'ælei]
n фp. последно средство

piscary ['piskəri]
1. (право на) риболов
2. зарибено езеро

piscatorial [piskə'tɔ:riəl]
a риболовен, рибарски, рибен

piscatory ['piskətəri]
вж. piscatorial

pisces ['pisi:z]
1. Риби (съзвездие и знак на зодиака)
2. зоол. клас риби

pisciculture [,pisi'kʌltʃə]
n рибовъдство

pisciculturist [pisi'kʌltʃərist]
n рибовъд

piscina [pi'si:nə]
1. рибарник
2. открит плувен басейн в древноримска вила
3. умивалник (в олтарната ниша)

piscine ['pisi:n]
I. n къпален/плувен басейн
II. a рибен, риби

piscivorous [pi'sivərəs]
a зоол. рибояден

pish [piʃ]
I. int тю! фу! пфу!
II. v викам тю/пфу
отнасям се с пренебрежение (at към)

pisiform ['paisifɔ:m]
a книж. граховиден

pisolite ['paisəlait]
n минер. пизолит, оолит

piss [pis]
I. 1. пикая, изпикавам (се), напикавам
2. to PISS off sl. отивам си, махам се, дразня, нервирам
PISSed off ядосан
II. n вулг. пикня, пикоч, пикаене

pissed [pist]
a вулг. пиян-залян

pissoir [pi:'swa:]
n фр. писоар

piss-pot ['pispɔt]
n вулг. нощно гърне

pistachio [pis'tæʃiou]
1. чам/шам-фъстък
2. фъстъчен цвят

pistil ['pistil]
n бот. пестик

pistol [pistl]
I. n пистолет, револвер, пищов
to put a PISTOL to one's head тегля си куршума
to hold a PISTOL to someone's head заплашвам някого с пистолет в ръка
II. v (-ll-) стрелям/застрелвам с пистолет

pistole ['pistoul]
n ист. пистола (испанска златна монета)

pistol-whip ['pistlwip]
v (-pp-) бия с пистолет, нападам грубо

piston [pistn]
1. бутало
2. подвижна клапа на корнет-а-пистон

pit [pit]
I. 1. ров, яма, трап, дупка, изкоп
2. шахта, рудник, кариера
3. вълча яма, капан
to dig a PIT for someone прен. копая някому гроб
4. the PIT адът, пъкълът
преизподнята (u the bottomless PIT)
5. арена за бой на петли
6. покрита яма за запазване на картофи и пр., покрита със стъкло леха за ранни цветя и пр
7. вдлъбнатина, хлътналост
in the PIT of the stomach под лъжичката
8. белег/дупчица от шарка
9. метал. всмукнатина, кухина (на отливка), язва (от корозия)
10. авт. ремонтен канал, място за получаване на бензин, смяна на гуми и пр. при състезания
11. театр. (зрителите в) задната част на партера
orchestra PIT място за оркестъра
12. отдел на стоковата борса
II. 1. покривам (се) с дупчици
PIT ted with smallpox сипаничав
2. слагам (кaртофи и пр.) в яма
3. изправям един срещу друг (петли за борби) (against)
4. насъсквам, подстрекавам
to PIT one's strength against премервам силите си с
to PIT oneself against heavy odds боря се срещу големи трудности, заемам се с трудна задача
5. оставям вдлъбнатина след натиск (за подута тъкан при заболяване)
III. n костилка на плод
IV. v (-tt-) вадя/изваждам костилките (на)

pit-a-pat ['pitəpæt]
I. int, adv тупа-лупа, туп-туп, тап-тап, с леки/бързи удари/стъпки
to go PIT-A-PAT туптя/разтуптявам се силно
II. v туптя, топуркам, ситня

pitch [pitʃ]
I. 1. смола, катран, зифт
2. борова смола
to touch PITCH имам работа със съмнителен човек, участвувам в съмнителна сделка
touch PITCH and be defiled прен. с какъвто се събереш, такъв ще станеш
II. v покривам с катран/зифт, насмолявам, намазвам с катран
III. 1. разпъвам (палатка), разполагам (лагер), установявам се (на лагер)
2. поставям, слагам, наpеждам, изправям, забивам (вратички за крикет и пр.)
to PITCH a ladder against a wall подпирам/изправям стълба на стена
3. ост. освен в рр нареждам, прегрупирам (войски на бойно поле)
PITCHed battle редовно сражение, решаваща битка
4. павирам, покривам с калдъръм
5. хвърлям, запокитвам, запращам, мятам, сп. подавам
to PITCH hay on to a cart хвърлям/товаря сено на кола
6. падам тежко, тупвам
7. мор. клатя cе надлъжно
8. люлея се равномерно (за автомобил, самолет)
9. муз. давам основен тон на, настройвам
10. определям, придавам определена височина на
to PITCH one's voice higher/lower повишавам/понижавам гласа си
to PITCH one's aspirations too high прен. меря се много нависоко, хвърча на високо
11. sl. разказвам
to PITCH it strong преувеличавам, надувам нещата
12. карти определям коз
13. тех. захващам (cе), зацепвам (се)
14. спускам се, накланям се (за терен)
15. ам. продавам/рекламирам енергично
pitch forward строполясвам се (on to на)
pitch in залавям се (здраво) за работа, ам. помагам (в обща работа)
pitch into нападам, нахвърлям се върху (някого) (с думи, удари), наругавам, нахвърлям се на (храна), започвам да ям лакомо/като вълк, залавям се здраво за (работа), падам в (нещо) с главата напред
pitch over прекатурвам се
pitch out изхвърлям навън
pitch upon избирам случайно, попадам на (подходящ човек и пр.)
IV. 1. височина (на тон и пр.)
2. степен, ниво, уровен
to the highest PITCH до крайния предел
the noise rose to deafening PITCH шумът стана оглушителен
excitement rose to fever PITCH вълнението стана трескаво/неудържимо
the highest PITCH of glory върхът/апогеят на славата
at the lowest PITCH of his fortunes в най-тежко/бедствено положение
to fly at a high PITCH прен. хвърча нависоко, имам големи амбиции
3. сп. подаване, хвърляне, хвърлей
4. мор. надлъжно кла тене, люлеене
the ship gave a PITCH корабът заби нос във вълните
5. постоянно/обичайно място (на уличен продавач, просяк и пр.)
to queer someone's PITCH разг. обърквам някому плановете, подливам някому во да, слагам някому динена кора
6. крикет част от игрището между вратичките
мястото, къдетo топката се удря в земята
7. игрище (за хокей, футбол и пр.)
8. склон, спуск, скат, полегатост, ъгъл на наклона
9. тех. стъпка (на резба и пр.), модул
10. ам. търговска реклама
11. игра на карти, при която първата карта, която се играе, става коз

pitch-and-toss ['pitʃən'tɔs]
n игра на целене с монети

pitch-black ['pitʃblæk]
a черен като катран/смола

pitch-blende ['pitʃblend]
n минер. пехбленда, уранинит

pitch-dark ['pitʃda:k]
a съвсем тъмен, тъмен като в рог

pitcher ['pitʃə]
I. n (глинена) кана, стомна
little PITCHERs have long ears децата всичко чуват
II. 1. сп. играч, който подава/хвърля топката
2. паве, камък за калдъръм
3. уличен продавач

pitcher plant ['pitʃə,pla:nt]
n насекомоядно растение (Nepenthes, Sarracenia)

pitchfork ['pitʃfɔ:k]
I. 1. вила (зa сено)
2. камертон
II. 1. хвърлям с вила
2. назначавам на не подходяща/твърде отговорна длъжност (into)

pitchman ['рitʃmən]
(pl-men) ам. pitcher

pitch-pine ['pitʃpain]
n смолист бор (Pinus palustris, Pinus rigida)

pitch-pipe ['pitʃpaip]
n свирка камертон

pitch-stone ['pitʃstoun]
n минер. ретинит

pitchy ['pitʃi]
1. смолист, катранен
2. черен като смола катран

pitcoal ['pitkoul]
n каменни въглища

piteous ['pitiəs]
a жалък, плачевен, възбуждащ състрадание, сърцераздирателен

pitfall ['pitfɔ:l]
1. вълча яма
2. прен. капан, клопка

pit-gas вж. gas

pith [piθ]
I. 1. сърцевина на растение, бялата мека част на портокалова кора и пр., вътрешна ципа на портокал и пр
2. прен. същина, същност, значение, важност
the PITH and marrow of същината на
of PITH and moment от голямо значение, много важен
3. гръбначен мозък
4. енергия, сила, жизненост
II. 1. убивам (животно) чрез прекъсване на гръбначния мозък
2. изваждам сърцевината на (растение)

pithead ['pithed]
n вход на каменовъглена мина

pithy ['piθi]
1. със сърцевина, гъбест
2. силен, енергичен, жизнен
3. съдържателен, сбит и смислен

pitiable ['pitiəbl]
1. жалък, клет, жалостен, достоен за съжаление
2. жалък (за опит и пр.)

pitiful ['pitiful]
1. pitiable
2. състрадателен, милостив, жалостив

pitiless ['pitilis]
a безжалостен, безмилостен, безсърдечен

pitman ['pitmən]
1. минъор
2. pl-mans ам. тех. съединителен прът, мотовилка

pittance ['pitəns]
n оскъдна заплата/надница/рента/помощ, прен. подаяние

pitter-patter ['pitəpætə]
n тропане, трополене, тракане

pituitary [pi'tjuitəri]
I. 1. анат. хипофизен
PITUITARY gland хипофиза
2. слизест, лигав
II. 1. анат. хипофиза
2. екстракт от хипофизата

pit viper ['pit,vaipə]
n силноотровна американска змия (сем. Crotalidae)

pity ['piti]
I. n милост, състрадание, жал, съжаление
it is a PITY жалко
it is a thousand pities много жалко
to have/take PITY on someone смилявам се над някого, съжалявам някого
the more's the PITY толкова по-зле, колко жалко
for PITY's sake! моля ви се! за бога! the PITY is that трябва да се съжалява, че
II. v съжалявам (някого)
he is to be pitied той e за съжаление/оплакване

pitying ['pitiiŋ]
a състрадателен, изпълнен със състрадание

pivot ['pivət]
I. 1. ос на въртене, опорна точка
2. тех. прът, стъбло, шарнирен болт
3. прен. център
the PIVOT on which the whole question turns същината на въпроса
II. 1. въртя се (on)
2. поставям върху ос център, поставям ос център на
3. прен. завися, въртя се (on)

pivotal ['pivətl]
1. осов
2. прен. централен, основен, кардинален, главен

pix [piks]
I. вж. pyx
II. n разг. кино

pixie ['piksi]
1. малка фея/самодива, игрив малък дух магъосник
2. аttr палав, пакостлив

pixilated ['piksileitid]
1. a ам. малко смахнат, ексцентричен, чудат
2. sl. пиян

pixillated ['piksileitid]
вж. pixilated

pixy ['piksi]
вж. pixie

pizazz [pə'zæz]
1. n ам. привлекателност
2. жизненост

pizza ['pi:tsə]
n ит. готв. пица, гарнирана пита

pizzazz [pə'zæz]
вж. pizazz

pizzle [pizl]
1. пенис на животно
2. камшик от пенис на бик

placability n кротост

placable ['plækəbl]
a добродушен, кротък, незлобив

placard ['plækəd]
I. 1. плакат, афиш
2. табелка
II. 1. афиширам
2. поставям плакати/афиши

placate [plə'keit]
1. омиротворявам, успокоявам
2. сдобрявам, помирявам
3. спечелвам благоразположението на, предразполагам

placatory [plə'keitəri]
a омиротворителен, успокоителен, помирителен

place [pleis]
I. 1. място
in PLACE на място, уместно, уместен, подходящ
out of PLACE не на място, неуместно, неуместен, неподходящ
in PLACEs на места, тук-там
in PLACE of вместо, наместо
in the first/second PLACE на първо/второ място, първо/второ
in the next PLACE по-нататък, след това, после
six PLACEs were laid масата беше сложена за шест души
before I leave this PLACE преди да си тръгна оттук, преди да си отида
all over the PLACE навсякъде
some PLACE някъде
any PLACE някъде, къде да е
in another PLACE парл. в Камарата на лордовете/общините
the other PLACE шег. Оксфорд (употребено в Кеймбридж), Кеймбридж (употребено в Оксфорд)
to take one's PLACE заемам мястото си, сядам
to fill/take the PLACE of замествам, заемам мястото на
to give PLACE to отстъпвам място на, бивам последван/заместен от
to have a soft PLACE in one's heart for питая/имам добри/нежни чувства към, обичам
there is no PLACE like home у дома си е най-хубаво
2. (подходящ) момент/място/време
this is not the PLACE to не му е сега времето да, сега не е моментът да
3. място, сграда (за определена работа, цел), заведение
PLACE of worship църква, храм
PLACE of business кантора
PLACE of residence жилище, дом, местожителство
PLACE of arms плацдарм
PLACEs of amusement увеселителни заведения
4. дом, квартира, жилище, имение
PLACE in the country вила
come to my PLACE елате у дома/у нас
5. селище, град, село
6. площад, улица (в названия)
7. положение, ранг
to know one's PLACE знам си мястото, държа cе почтително
to keep someone in his PLACE държа някого на разстояние, принуждавам някого да се държи почтително
to put someone in his (proper) PLACE поставям някого на мястото му
to put oneself in someone's PLACE поставям се в положението на някого
8. служба, работа, място, длъжност, задължение, право
out of a PLACE без работа, безработен
it is not my PLACE to не е моя работа/мое задължение да, нямам право да
9. пасаж, място (в книга и пр.)
10. сп. едно от първите три места (в състезание)
11. мат. знак
calculated to five decimal PLACEs изчислено до петия десетичен знак
to take PLACE ставам, случвам се, състоя се
to go PLACEs (and see things) пътувам, обикалям, виждам света
to go PLACEs, to get some PLACE преуспявам
II. 1. поставям, слагам, полагам, помествам, намествам
to PLACE in the clearest light прен. хвърлям обилна светлина върху, осветлявам всестранно
to PLACE a question before поставям въпрос пред
to PLACE a price поставям цена, оценявам
to be awkwardly PLACEd намирам се/съм в неудобно/неприятно положение
to PLACE sentries воен. разставям часови
to PLACE an order правя поръчка (with)
to PLACE one's balls skilfully in tennis умело разпределям ударите си при тенис
2. настанявам, назначавам, намирам място на/за
to PLACE a book with a publisher намирам издател за книга, уговарям издаването на книга
the play has been PLACEd пиесата е приета за поставяне
3. влагам, инвестирам, пласирам
to PLACE a bet залагам (при състезание)
4. определям местoположението/времето/мястото на, отнасям към определени обстоятелства/дадена категория, определям какъв е, спомням си
I know his face but I can't PLACE him лицето му ми е познато, но не мога да си спомня откъде го познавам
he was a difficult man to PLACE трудно беше да се определи какъв човек е
5. сп. класирам
to be PLACEd класирам се (на едно от първите места)
6. муз. поставям (глас)
to PLACE confidence in гласувам доверие/доверявам се на

placebo [plə'si:bou]
1. безвредно лекарство, без истински лечебен ефект, предписано, за да се успокои пациентът, безвредно вещество, употребявано при проверка на действието на лекарство
2. църк. за упокойна молитва

place-card ['pleiska:d]
n картичка с обозначение на мястото на госта (при банкет и пр.)

place-hunter ['pleishʌntə]
n службогонец, кариерист

place-kick ['pleiskik]
n футб. удар от място

placeman ['pleismən]
вж. (pl men) place-hunter

placement ['pleismənt]
1. поставяне, слагане
2. назначение
3. (место) положение
4. разположение, порядък, ред
5. влагане, вложение
6. футб. (по ставяне на топката на земята за) удар от място
PLACEMENT test проверочен изпит за определяне в какъв клас да бъде приет ученик

place-name ['pleisneim]
n географско название/име

placenta [plə'sentə]
1. анат. плацента, последък
2. бот. семенник

placer ['pleisə]
n сп. победител в състезание

place setting ['pleis,setiŋ]
n чинии и прибори за едно лице (на маса)

placet ['pleisit]
n лат. глас на одобрение/съгласие (в църковно, университетско събрание)

placid ['plæsid]
a спокоен, тих, кротък, ведър

placidity [plə'siditi]
n спокойствие, ведрост

placket ['plækit]
1. разрез на дамска пола (за обличане)
2. джоб при разреза на пола
3. ост. фуста, жена

placoid ['plækɔid]
a зоол. люспест, плочест

plafond [plə'fɔ:n]
1. n фр. (украсен) таван
2. карти бридж плафон

plagiarism ['pleidʒiərizm]
n плагиатство

plagiarist ['pleidʒiərist]
n плагиатор

plagiarize ['pleidʒiəraiz]
v плагиатствувам

plagiary ['pleidʒiəri]
1. plagiarism
2. ост. plagiarist

plague [pleig]
I. 1. чума, мор, холера
a PLAGUE take him! чумата да го тръшне
2. разг. бич, напаст, наказание, прен. епидемия, каламитет
3. неприятност, досада, безпокойство
II. 1. заразявам, поразявам (with)
2. тормозя, вадя душата на (with)

plaguesome ['pleigsəm]
a разг. неприятен, досаден

plague-spot ['pleigspɔt]
1. петно от чума
2. място, където има чума/холера
3. прен. източник на зараза/развала

plaguey ['pleigi]
a неприятен, досаден, проклет

plaguy ['pleigi]
вж. plaguey

plaice [pleis]
n зоол. писия (Pleuronectes)

plaid [plæd]
1. шотландски кариран плат
2. шотландско наметало от кариран плат

plain [plein]
I. 1. равнина, поле
2. лицева плетка
II. 1. ясен, разбираем, понятен, явен
PLAIN as a pikestaff/as daylight/as the day/as the nose on your face/as the sun at noonday ясно като бял ден, от ясно по-ясно, съвършено очевидно
to make something PLAIN разяснявам нещо
in PLAIN English/Saxon на прост език, ясно, недвусмислено, направо
in PLAIN languageнешифрован
2. обикновен, прост
PLAIN clothes цивилни дрехи (особ. нa полицaй)
PLAIN cook готвач за обикновени менюта
PLAIN sailing плаване без трудности, прен. лесна работа
3. прям, откровен, искрен
PLAIN dealing откровеност, прямота
to be PLAIN with someone искрен/прям съм към някого
4. едноцветен, без шарки, неоцветен
5. обикновен (за лице), ни хубав, ни грозен
III. adv ясно, недвусмислено
IV. adv ам. съвсем, направо
it PLAIN galled me направо ми беше противно
V. v ост. плача, оплаквам

plain-chant ['pleintʃa:nt]
вж. plainsong

plain chocolate ['plein,tʃɔklit]
n натурален (нeмлечен) шоколад

plainclothesman ['pleinklouðz,mæn]
n (pl-men) цивилен полицай/агент

plainsman ['pleinzmən]
n (pl-men) жител на равнина

plainsong ['pleinsɔŋ]
n грегорианско църковно пеeне

plain-spoken ['plein,spoukən]
a откровен, прям

plain suit ['plein,sju:t]
n карти некозови карти, цвят който не е коз

plaint [pleint]
1. юр. иск, жалба, тъжба
2. ост. плач, оплакване, ридание, вопъл

plaintiff ['pleintif]
n юр. ищец, тъжител

plain time ['plein,taim]
n работно време, заплащано по обикновена тарифа

plaintive ['pleintiv]
a жален, жаловит, тъжен

plait [plæt]
I. n плитка (коса и пр.)
II. v сплитам, оплитам, заплитам

plan [plæn]
I. 1. план
2. схема, скица, чертеж, диаграма
3. план, проект, намерение, замисъл
everything went according to PLAN всичко стана по план/както беше замислено
4. система
the American PLAN (hotel) хотел със задължителен пансион
the European PLAN (hotel) хотел без задължителен пансион
II. 1. планирам, проектирам, правяплан
PLANned economy планово стопанство
PLANned parenthood семейно планиране
2. скицирам, чертая
3. предвиждам, проектирам, замислям, имам намерение

planchet ['pla:nʃet]
n метален диск (от който се изсича монета)

planchette [plæn'ʃet]
n дъсчица за писане (при спиритически сеанс)

plane [plein]
I. 1. равнина, плоскост (и прен.), плоска/равна повърхност
on a different PLANE на друга плоскост
2. прен. равнище, ниво, уровен, стадий
3. ав. крило, носеща повърхност
4. разг. airplane
II. a плосък, равен, равнинен
PLANE geometry планиметрия
III. 1. ав. планирам (down)
2. нося се по вълните
3. ам. пътувам/отивам със самолет
IV. 1. дърводелско ренде
2. хобелмашина
V. 1. рендосвам
2. изравнявам, заравнявам, изглаждам (away, down)
VI. n бот. платан, чинар (Platanus)

planet ['plænit]
n планета

plane-table ['pleinteibl]
n топогр. мензула

planetarium [,рlænə'tɛəriəm]
n (pl-ums, -ria) планетарий

planetary ['plænitəri]
1. планетен, планетарен
PLANETARY system слънчева система
2. земен
3. блуждаещ, странствуващ
4. огромен, световен

planetoid ['plænitɔid]
n планетоид, астероид

plane-tree ['pleintri:]
вж. plane

planet-stricken ['plænit,strikn]
1. изпитващ влиянието на дадена планета, орисан
2. изплашен, ужасен

plangent ['plændʒənt]
1. книж. ечащ, кънтящ, бучащ
2. плачевен, жалостен

planish ['plæniʃ]
1. v тех. оправям, изправям, изглаждам
2. шлифовам, полирам

plank [plæŋk]
I. 1. дъска, талпа
2. точка/принцип от партийна и пр. програма
to walk the PLANK бивам хвърлен в морето (от пирати), прен. изхвърлят ме, уволняват ме
II. 1. покривам/обковавам с дъски/талпи
2. to PLANK down разг. плащам (в брой), броя парите, слагам
3. ам. поднасям (ядене с гарнитура) върху дъска

plank-bed ['plæŋkbed]
n нар, одър

planking ['plæŋkiŋ]
n дъсчена облицовка, събир. дъски, талпи

plankton ['plæŋktɔn]
n планктон

planless ['plænlis]
a безпланов

planner ['plænə]
n съставител на план, човек, който планира, плановик

plant [pla:nt]
I. 1. растение
PLANT life растително царство, растителност
2. завод, фабрика
3. инсталации, съоръжения, апаратура, агрегат, прен. средства
4. aм. здания, помещения
5. sl. измама, нагласена работа, лъжлива/фалшива улика
6. sl. подставено лице, (таен) агент, копой
II. 1. садя, насаждам, посаждам
to PLANT out разсаждам
2. развъждам, разселвам (животни)
to PLANT a river with fish зарибявам река
3. поставям здраво, забивам, втиквам
to PLANT oneself заставам, настанявам се
4. нанасям (удар)
5. поселвам, заселвам
6. уста новявам, основавам
7. прен. внедрявам, насаждам
8. sl. поставям лъжливи улики, насаждам (някого), скривам, укривам
to PLANT stolen goods on someone скривам у някого крадени стоки, за да го насадя

plantain ['plæntein]
I. n вид банан
II. n бот. живoвляк (Plantago major)

plantation [plæn'teiʃn]
1. плантация
2. насаждение
3. ист. колонизиране, заселване, колония

planter ['pla:ntə]
1. плантатор
2. земеделец
3. тех. садило, сеялка
4. ист. поселник, заселник, колонист
5. сандъче и пр. за цветя

plantigrade ['pla:ntigreid]
1. зоол. a стъпалоходен
2. n стъпалоходно животно

plant-louse ['pla:ntlaus]
n (pl-lice) зоол. листна въшка

plant-warfare ['pla:nt,wɔ:fɛə]
n унищожаване посевите на противника

plaque [pla:k]
1. гравирана табелка/плоча, паметна плоча
2. почетна значка

plash [plæʃ]
I. v пляскам (се), плискам (се)
II. n пляскане, плискане, плясък, плисък
III. n локва, бара
IV. v подреждам (жив плет)

plashy ['plæʃi]
a мочурлив, влажен

plasm [plæzm]
n биол. протоплазма

plasma ['plæzmə]
1. биол. плазма, протоплазма
2. минер. хелиотроп, зелен халцедон

plasmodium [plæs'moudiəm]
n биол. плазмодий

plaster ['pla:stə]
I. 1. мазилка, хоросан
PLASTER of Paris гипс (и мед.)
2. пластир, лапа
mustard PLASTER хардал
3. лейкопласт, мушамичка
II. 1. мажа, измазвам с хоросан
2. покривам, намазвам, наплесквам
3. слагам пластир/лейкопласт на, гипсирам, слагам в гипс
4. sl. обстрелвам/бомбардирам тежко, нанасям тежки загуби на
to PLASTER with praise лаская грубо

plastered ['pla:stəd]
a пиян, натряскан

plasterer ['pla:stərə]
n мазач

plaster saint ['pla:stə,seint]
n светец, богородичка

plastic ['plæstik]
I. 1. пластичен, гъвкав
PLASTIC clay глина за моделиране
2. пластичен, пластически
PLASTIC arts скулптура, керамика и пр.
PLASTIC flow тех. пластическа деформация
PLASTIC surgery мед. пластична хирургия
3. пластмасов, полиетиленов, синтетичен
II. n обик. рl пластмаса

plasticine ['plæstisain]
n пластелин

plasticity [plæs'tisiti]
n пластичност, гъвкавост

plastron ['plæstrən]
1. пластрон, нагръдник
2. ист. нагръдна броня
3. зоол. коремен щит (на костенурка)

plat [plæt]
I. 1. малко парче земя, парцел
2. aм. план, скица (на парцел)
II. вж. plait
III. n фр. ястие, блюдо, гозба

platan ['plætən]
вж. plane

plate [pleit]
I. 1. пластинка, плоча, плочка, лист
2. печ. електротипна/стереотипна плака/форма, илюстрация на отделна страница
3. табела, табелка
to put up one's PLATE започвам частната си практика като лекар
4. тънък пласт (благороден) метал, позлата, варак, посребрен/позлатен метал
5. събир. сребро, сребър ни/посребрени/позлатени сервизи/прибори
to line off PLATE ям на сребърни чинии
6. чиния, блюдо
on a PLATE прен. на тепсия, наготово, даром
to have something on o/s PLATE разг. нещо ми предстои за разрешаване
7. ам. главно ядене/ястие/блюдо, куверт
dinner at USD 10 a PLATE вечеря по 10 долара на куверт
8. църк. дискос
9. сп. (състезание за) купа
10. фот. плака, стъкло
11. изкуствена челюст
12. рад. ам. анод
13. стр. основна греда
14. геол. плоча
15. анат. капаче (на коляното), зоол., бот. щит (че)
16. ам. бейзбол гумена плоча, която бележи мястото на батсмана
II. 1. покривам с тънък пласт метал, галванизирам, никелирам, позлатявам, посребрявам
2. обковавам, обшивам, бронирам
3. печ. стереотипирам

plate armour ['pleita:mə]
1. ист. броня, ризница
2. мор. броня (на корaб)

plateau ['plætou]
n (pl-aux, -aus) геогр. плато

plate-basket ['pleitba:skit]
n кошничка за прибори

plateful n пълна чиния (of)

plate glass ['pleitgla:s]
n шлифовано стъкло
n дебело стъкло за витрини

plate-layer ['pleitleiə]
n жп. работник, който поставя/поправя релси

platen ['plætən]
1. печ. тигел
2. валяк на пишеща машина

plate-powder ['pleitpaudə]
n прах за чистене на метални прибори

plater ['pleitə]
1. галванотехник
2. кон, участвуващ в състезание за купа

plate-rack ['pleitræk]
n решетка/подставка за сушене на чинии

plate rail ['pleitreil]
n поличка за чинии, украшения и пр

platform ['plætfɔ:m]
1. платформа, естрада, трибуна
the PLATFORM ораторство, ораторска дарба
2. перон
PLATFORM ticket перонен билет
3. пол. платформа, програма
4. обувка с дебела подметка (и PLATFORM shoe)

plating ['pleitiŋ]
1. позлата и пр. (вж. plate)
2. конно състезание за купа

platinic [plə'tinik]
1. платинов
2. хим. съдържащ четиривалентна платина

platinize ['plætinaiz]
v покривам с платина

platinous ['plætinəs]
a хим. съдържаш двувалентна платина

platinum ['plætinəm]
n хим. платина
PLATINUM blond разг. платинено руса жена

platitude ['plætitju:d]
n баналност, банална/плоска/глупава забележка, изтъркана фраза

platitudinarian [plæti,tju:di'nɛəriən]
n човек, който често прави плоски забележки, досаден моралист

platitudinize [plæti'tju:dinaiz]
v правя плоски/блудкави забележки, морализаторствувам

platitudinous [plæti'tju:dinəs]
a банален, блудкав, плосък, изтъркан

platonic [plə'tɔnik]
1. платоничен, платонически
2. платоновски
3. теоретичен, словесен, духовен, нематериален

platoon [рlə'tu:n]
n воен. взвод

platter ['plætə]
1. поднос, голяма чиния
2. aм. грамофонна плоча

platypus ['plætipəs]
n зоол. птицечовка

platyrrhine ['plætirain]
a зоол. широконос

plaudit ['plɔ:dit]
1. ръкопляскане, аплодисменти
2. хвалебствие, възхвала, одобрение

plausibility [,plɔ:zi'biliti]
n правдоподобност, приемливоcт, благовидност

plausible ['plɔ:zibl]
a правдоподобен, приемлив, благовиден

play [plei]
I. 1. играя (си)
забавлявам се (with)
to PLAY (at) soldiers играя на войници
let's PLAY (at being) pirates хайде да играем на пирати
2. сп., карти играя, включвам в игра, удрям (топка), шах местя (фигура)
to PLAY someone as goalkeeper etc. включвам някого като вратар и пр.
to PLAY (as/at) centre-forward играя като/съм център-нападател
to PLAY one's ace играя аса си
прен. to PLAY one's ace/one's trump card играя/изигравам най-силния си коз
to PLAY one's trumps well използувам добре възможностите си
to PLAY fair, to PLAY the game спазвам правилата, прен. постъпвам честно
3. сп. в (добро, лошо) състояние съм (за игрище)
4. играя на (борсата, тото и пр.), залагам
to PLAY the races залагам на конни състезания
to PLAY the market играя нa борсата
5. театр. играя, изпълнявам (роля), играя в (театър), играя се (за пиеса)
what's PLAYing at какво се дава/играе в
he PLAYed leading theatres той играеше в най-известните театри
to PLAY one's part well добре си играя/изигравам ролята (и прен.)
6. правя се на, показвам се като, играя ролята на
to PLAY the man показвам се/държа се като (истински) мъж, държа се мъжки
to PLAY dead правя се на умрял
to PLAY the fool/goat/monkey правя се на луд, втелявам се, халосвам се
7. свиря, изпълнявам (на инструмент), пускам, просвирвам (плоча и пр.)
to PLAY the piano/violin etc. свиря (на) пиано/цигулка и пр.
to PLAY a sonata on the piano изсвирвам соната на пиано
8. играя, движа се свободно, имам луфт (за машина и пр.)
9. насочвам, отправям (струя, прожектор и пр.), насочвам се
обстрелвам (on)
10. пускам (водоскок), пуснат съм (за водоскок)
11. sl. съдействувам, постъпвам както се изисква
12. оставям (уловена на въдица риба) да се измори във водата
to PLAY havoc/hell with, to PLAY the boar/deuce/dickens/devil with, to PLAY Old Harry/old gooseberry with обръщам с главата надолу, правя на пух и прах, погубвам, пращам по дяволите, разсипвам, разорявам, разстройвам
to PLAY safe действувам предпазливо, не рискувам
to PLAY a deep game имам потайни/скрити планове, действувам потайно
II. 1. игра, забава, забавление
to be at PLAY играя
in PLAY на шега
2. бързо движение, игра, трепкане (на вълни, светлина, цветове)
the PLAY of expression on his face променящото се изражение на лицето му
3. пиеса, представление, спектакъл
as good as a PLAY много забавно/интересно
4. сп., карти игра, ход, хазарт, начин (на игра)
the ball is to PLAY топката e в игра/в игрището
to be out of PLAY извън играта съм
5. ам. прен. маневра, ход
to make a PLAY for мъча се да докопам/спечеля
6. тех. игра, луфт, хлабина, свободен/мъртъв ход
7. поведение, отношение, държане
foul/false PLAY непочтеност, непочтено отношение, мошеничество
fair PLAY честна игра, честност, честно отношение
8. действие
to bring/call into PLAY пускам в ход/действие, предизвиквам
to come into PLAY влизам в действие, започвам да действувам
in full PLAY в пълен ход, в разгар
to hold someone in PLAY не давам някому да си отдъхне/да си поеме дъх
to make PLAY действувам енергично
9. ам. гласност (чрез средства за информация)
10. прен. простор, свобода
to give free PLAY to давам пълна свобода на (мисли, въображение и пр.)

playable ['pleiəbl]
1. театр. подходящ за сцената (за пиеса), сценичен
2. годен за игра (за игрище)

play-act ['pleiækt]
1. актъор съм
2. театралнича, превземам се

play-back ['pleibæk]
n възпроизвеждане на магнетофонен запис/снимка и пр

playbill ['pleibil]
1. театрален афиш
2. ам. програма (за пиеса и пр.)

playboy ['pleibɔi]
1. богат безделник, разглезен богаташ
2. (охолен) развратник

played out [pleid'aut]
1. изчерпан, cвършен (и прен.), изтощен
2. негоден
3. остарял (и прен.)
4. ам. фалирал
5. прен. изтъркан

player ['pleiə]
1. играч
2. актъор, музикант

player-piano ['pleiəpjænou]
n пианола

playfellow ['pleifelou]
n другар в игрите, другар от детинство

playfield ['pleifi:ld]
вж. playing-field

playful ['pleiful]
a игрив, весел, закачлив, шеговит
PLAYFUL humour лек хумор

playgoer ['pleigouə]
n любител/постоянен посетител на театъра

playground ['pleigraund]
1. игрище, спортна/детска площадка
2. място за забавление
3. средище (на дейност)

playhouse ['pleihaus]
1. театър (сграда)
2. ам. къщичка за игра на деца

playing-field ['pleiiŋfi:ld]
n игрище, спортна площадка

playmate ['pleimeit]
вж. playfellow

play-off ['pleiɔf]
n cn. преиграване на мач (след равен резултат)

play-pen ['pleipen]
n детска кошарка

playroom ['pleirum]
n ам. стая за игри, забави и пр. (в къща)

plaything ['pleiθiŋ]
n играчка (и прен.)

playtime ['pleitaim]
n време за игра/отдих/развлечение

playwear ['pleiwɛə]
n спортно облекло

playwright ['pleirait]
n драматург

plaza ['pla:zə]
1. n исп. (пазарен) площад
2. ам. паркинг, комплекс от ресторант, мотел и бензиностанция край автострада
3. ам. място, където се плаща такса за използване на автострада
4. ам. търговски център (на град)

plea [pli:]
1. оправдание, предлог, претекст, довод
on the PLEA of под предлог, че
2. молба, просба, жалба, апел, тъжба, петиция
to make a PLEA for апелирам за
3. юр. защита, защитна реч, пледоария, обяснение на обвиняемия, признаване на вина
special PLEA при веждане на нови доказателства
to submit the PLEA that пледирам, че
4. ocm., юр. процес, дело
PLEA bar-gaining признаване на вина за по-малко престъпление, за да се избегне съдебно преследване за по-голямо

pleach [pli:tʃ]
вж. plash

plead [pli:d]
1. юр. защищавам в съда, пледирам
to PLEAD one's cause with защищавам каузата си пред
2. юр. отговарям на обвинение, обръщам се към съда
to PLEAD guilty/not guilty признавам се/не се признавам за виновен
3. умолявам, моля (with someone някого), обръщам се с молба
застъпвам се (for за, with пред)
4. позовавам се на, изтъквам като оправдание, използвам като претекст, опитвам се да се извиня (с)
to PLEAD inexperience/one's youth оправдавам се с нeопитност/с младостта си
to PLEAD one's belly моля да се отмени смъртната ми присъда поради бременност

pleader n защитник

pleading ['pli:diŋ]
a умолителен, умоляващ

pleadings ['pli:diŋz]
n pl юр. писмено изложение на страните, пледоария, съдебни прения, съдебна процедура

pleasance ['plezns]
1. n ост. удоволствие, наслада
2. градина, парк, място за развлечение (в имение и пр.)

pleasant ['pleznt]
1. приятен
PLEASANT man to deal with приятен човек, човек с лек характер
2. любезен
to make oneself PLEASANT to любезнича с, забавлявам
3. ост. шеговит, закачлив

pleasantness ['plezntnis]
1. приятност
2. любезност, веселост

pleasantry ['plezntri]
1. веселост, щеговитост, закачливост
2. шега, закачка, шеговита забележка

please [pli:z]
1. харесвам се/нравя се на, доставям удоволствие на, задоволявам, удовлетворявам, угаждам на
he is hard to PLEASE мъчно e да му се угоди
PLEASE yourself постъпете както искате, правете каквото искате
anything to PLEASE! нека да е така! съгласен съм
2. pass доволен съм (with от), приятно ми е, благоволявам (да)
I shall be PLEASEd to с удоволствие ще
Her Majesty has been graciously PLEASEd to Нейно Вели чество благоволи да
3. искам, намирам за добре
do as you PLEASE постъпете както намирате за добре
(if it) PLEASE God ако е рекъл господ
(may it) PLEASE your honour ост. с Ваше позволение, ако Ви е угодно
if you PLEASE ако обичате, моля
ирон. моля ви се! представете си
4. imper моля
may I? -PLEASE do! разрешавате ли? -моля, да, разбира се
have some tea? -yes, PLEASE малко чай? -да, моля

pleasing ['pli:ziŋ]
1. приятен (to)
2. привлекателен (to)

pleasurable ['pleʒərəbl]
a приятен

pleasure ['pleʒə]
I. 1. удоволствие, наслада, развлечение
man of PLEASURE бонвиван
woman of PLEASURE лека жена
it gives me PLEASURE to драго/приятно ми е да
to take (a) PLEASURE in doing something обичам/приятно ми е да правя нещо
it will be a PLEASURE to me, it will give me great PLEASURE, I shall esteem it a PLEASURE to ще ми бъде приятно/драго да, ще се радвам да
to take one's PLEASURE забавлявам се (особ. с любовни авантюри)
it was a PLEASURE, the PLEASURE was mine моля, направих го с удоволствие
may I have the PLEASURE of your company to dinner? ще ми направите ли удоволствието да вечеряте у/с нас? X. requests the PLEASURE of your company to X. ви моли/кани да присъствувате на (в официални покани)
2. желание, нареждане
we await your PLEASURE очакваме вашите нареждания
without consulting my PLEASURE без да ме пита, без да се съобрази с желанието ми
at your PLEASURE когато пожелаете, както пожелаете
3. attr (който е) за удоволствие, увесели телен
PLEASURE trip пътуване за удоволствие, екскурзия
II. 1. прави ми удоволствие (in с ger да)
2. търся удоволствия
3. доставям (полова) наслада на

pleasure-boat ['pleʒəbout]
n лодка за екскурзии

pleasure-ground ['pleʒəgraund]
n (увеселителен) парк, парк с игрища и пр

pleat [pli:t]
I. n плисе, дипла
II. v плисирам, надиплям
PLEATed skirt плисирана пола

pleb [pleb]
n разг. плебей
PLEBs простолюдие, плебеи

plebe [pli:b]
n им. разг. курсант от първия курс на военна/морска академия

plebeian [pli'bi:ən]
1. a плебейски (и прен.)
2. n плебей (и прен.)

plebiscite ['plebisait]
n плебисцит

plectrum ['plektrəm]
n (pl-ums, -a) муз. плектър

pled вж. plead

pledge [pledʒ]
I. 1. залог
to put in PLEDGE залагам (вещ)
to take out of PLEDGE откупвам (заложена вещ), освобождавам от залог
goods lying in PLEDGE заложени вещи
2. поръчителство
3. ист. заложник
4. дар, подарък, залог (за приятелство и пр.)
the PLEDGE of their love свидетелството за любовта им, детето им
5. тост, наздравица
6. гаранция, обет, обещание, вричане, заричане
to be under a PLEDGE of secrecy обещал съм да пазя тайна
to take/sign the PLEDGE обещавам писмено да не пия
to keep the PLEDGE изпълнявам/удържам обещанието си да не пия
7. пол. публично обещание на водач на партия да се придържа към определена политика
8. ам. обещание да се включа в (тайна) ор ганизация, лице, обещало да се включи в такава организация
II. 1. залагам, давам в залог
2. давам тържествено обещание/обет, обвързвам с обещание
to PLEDGE one's word/honour давам честна дума
to be PLEDGEd to secrecy дал съм обещание да мълча/да не издавам тайна
to PLEDGE one's support обещавам подкрепата си
3. вдигам наздравица/пия за (здравето на)

pledgee [ple'dʒi:]
n лице, което приема залог, лице, на което се обещава нещо

pledger ['pledʒə]
n лице, което залага/дава залог, лице, което дава обещание

pledget ['pledʒit]
n компрес, тампон

pleiad ['plaiəd]
1. pl астр. Плеяди
2. ист., прен. плеяда

plein air [ple'nɛə]
n фр. изк. пленер

pleinairist [ple'nɛərist]
n фр. изк. пленерист

pleistocene ['plaistəsi:n]
n геол. плейстоцен

plena вж. plenum

plenary ['pli:nəri]
1. пълен, неограничен, абсолютен (за власт)
2. пленарен

plenipotentiary [,рlenipə'tenʃəri]
I. 1. пълномощен
2. неограничен, абсолютен
PLENIPOTENTIARY power суверенна власт
II. n пълномощен министър, посланик

plenitude ['plenitju:d]
1. пълнота, цялост
2. изобилие
in the PLENITUDE of his powers в разцвета на силите си

plenteous ['plentjəs]
1. a поет. изобилен, богат
2. плодороден

plentiful ['plentiful]
a обилен, изобилен
examples are PLENTIFUL примери много/колкото щеш
as PLENTIFUL as blackberries в изобилие, колкото щеш, под път и над път

plenty ['plenti]
I. 1. (из) обилие
in PLENTY в изобилие, колкото щеш, в охолство
2. PLENTY (of) множество, много, достатъчно
six will be PLENTY шест ca достатъчно/стигат
there is PLENTY of bread има много хляб
there are PLENTY of apples има много ябълки
I've had PLENTY стига ми, не искам повече
to be in PLENTY of time стигам достатъчно рано
II. a разг. достатъчен, изобилен
there is PLENTY work to do има достатъчно работа
III. adv доволно, достатъчно, много
it's PLENTY big enough достатъчно голям e

plenum ['pli:nəm]
1. пленум
2. изпълнено с материя пространство
3. пълнота

pleonasm ['pliənæzəm]
n лит. плеоназъм

pleonastic [pliə'næstik]
a излишен, плеонастичен

plethora ['рlеθərə]
1. мед. пълнокръвие, плетора
2. излишество, преситеност

pleura ['рluərə]
n (рl-rae) анат. плевра

pleurisy ['pluərəsi]
n мед. плеврит

plexiglass ['pleksigla:s]
n плексиглас

plexus ['pleksəs]
1. анат. плексус, сплит
2. прен. мрежа, лабиринт

pliability ['plaiə'biliti]
1. гъвкавост, еластичност, пластичност, разтегливост, ковкост
2. отстъпчивост, податливост, приспособимост

pliable ['рlаiəbl]
1. гъвкав, еластичен, пластичен, ковък
2. поддаващ се на влияние, отстъпчив, податлив, приспособим

pliancy ['plaiənsi]
вж. pliability

pliant ['plaiənt]
вж. pliable

plicate [plai'keit]
a бот., зоол., геол. нагънат (ветрилообразно), надиплен, набръчкан

plicated [plai'keitid]
вж. plicate

pliers ['plaiəz]
n pl (плоски) клещи, щипци

plight [plait]
I. 1. to PLIGHT one's word/honour/troth обещавам, давам обет
2. сгодявам
to PLIGHT oneself /one's troth сгодявам се
PLIGHTed lovers ост. годеници
II. 1. обет, тържествено обещание
2. годеж, сгодяване
III. n (тежко) състояние/положение, беда, хал
to be in a sorry/sad PLIGHT в лошо положение съм, загазил съм
in none too good a PLIGHT в доста окаяно положение
what a PLIGHT you're in! добре си го загазил!

plimsoll ['plimsəl]
n гуменка

plimsoll line ['plimsl,lain]
n мор. товарна марка, диск на Плимсол

plimsoll mark ['plimsl,ma:k]
вж. plimsoll line

plimsolls n pl гуменки

plinth [plinθ]
n арх. плинт

pliocene [plaiə'si:n]
n геол. плиоцен

plod [plɔd]
I. 1. мъкна се, движа се тежко/мудно, бъхтя път
2. трудя се, блъскам се, работя упорито (at)
to PLOD away at работя бавно/неуморно върху
3. прен. влача се, движа се мудно (за разказ и пр.)
II. 1. тежка походка
2. тежка/мудна работа

plodder ['plɔdə]
1. упорит, съвестен и бавен работник
2. зубрач

plodding ['plɔdiŋ]
1. бавен, тежък (за походка)
2. бавен, тежък, скучен, неблагодарен (за работа)
3. трудолюбив

plonk [plɔŋk]
I. вж. plunk
II. n sl. евтино/долнокачествено вино

plop [plɔp]
I. n цопване, плясване
II. 1. цопвам, плясвам, цамбурвам
2. тръсвам се (на стол и пр.) (on, into)

plosive ['plousiv]
1. фон. a експлозивен, преграден, избушлив
2. n експлозивна/преградна/избушлива съгласна

plot [plɔt]
I. 1. парче земя, участък, парцел
2. план, скица, график, диаграма
3. заговор, съзаклятие, конспирация, интрига
to hatch/lay a PLOT заговорнича
4. фабула, сюжет, интрига
II. 1. разпределям, разделям (земя)
to PLOT out парцелирам
2. чертая, скицирам, съставям (карта), отбелязвам (като) на карта/план/чертеж, правя диаграма, чертая крива
3. заговорнича, съзаклятнича, правя интриги
4. измислям/нахвърлям фабула на

plotter ['plɔtə]
n заговорник, съзаклятник, конспиратор

plotting-paper ['plɔtiŋpeipə]
n милиметрова хартия

plough [plau]
I. 1. плуг, рало
2. снегорин, снегочистачка
3. орна земя
4. ел. токоприемник
5. астр. the PLOUGH Голямата мечка
6. sl. провалянe на изпит
to put/set one's hand to the PLOUGH залавям се за работа
II. 1. opa, изоравам, разоравам, обработвам
2. поддавам се на обработване
3. пробивам/проправям път (through)
забивам се (into)
4. поря (вълни)
5. sl. скъсвам, сдрусвам (на изпит)
to PLOUGH a lonely furrow следвам сам избрания си път
to PLOUGH the sand (s) трудя се напразно
plough back разоравам
влагам отново (neчалби) в същото предприятие
plough in заравям, заривам в земята
plough through с мъка си пробивам път, прочитам (с мъка), проучвам основно/внимателно
plough up разоравам, разравям, изоравам, изкоренявам, изтръгвам с корена при оран

ploughboy ['plaubɔi]
1. момче, което води впрегнатия в плуга добитък
2. селянче

ploughland ['plaulænd]
n орна земя

ploughman ['plaumən]
n (pl-men) орач

ploughshare ['plauʃɛə]
n палешник, лемеж

plover ['рlʌvə]
n зоол. птица от вида на дъждосвирците (Charadriidae), попадийка, калугерица

plow aм. plough

ploy [plɔi]
1. разг. занимание, работа
2. лудория, щега
3. прен. разг. ход, маневра, тактика

pluck [plʌk]
I. 1. скубя, оскубвам (птица, косми и пр.)
2. бера, късам, откъсвам (цветя и пр.)
3. дърпам, тегля (и с at)
4. дърпам (струни)
5. sl. оскубвам, измамвам
6. sl. ост. скъсвам, сдрусвам (на изпит)
pluck off скубя, изскубвам, отскубвам
pluck out скубя, изскубвам, изкоренявам (бурени и пр.)
pluck up pluck out
to PLUCK up courage/fortitude/heart/spirits събирам кураж/смелост, престрашавам се
II. 1. дръпване, скубване
he gave my sleeve a PLUCK той ме (по) дръпна за ръкава
2. карантия
3. смелост, мъжество, решителност, дързост

plucky ['plʌki]
a смел, решителен

plug [plʌg]
I. 1. запушалка, тапа, чеп, пробка
2. пожарен кран
3. щепсел, щекер, разг. контакт
4. авт. свещ
5. тех. болт, щифт
6. пломба (на зъб)
7. автомат с ръчка (в клозет)
8. пресован тютюн за дъвчене
9. aм. разг. цилиндър, бомбе
10. слаб/мършав кон, кранта
11. sl. нещо негодно/износено
12. sl. търговска реклама
13. удар с юмрук/куршум
14. aм. примамка за въдица
15. aм. благоприятен отзив
II. 1. запушвам, затулвам (често с up)
2. разг. постоянствувам, упорствувам (в работа и пр.) (често с away at)
3. sl. популяризирам, рекламирам настойчиво
4. sl. застрелвам, удрям с юмрук
plug in поставям щепсел, включвам (ел. уред)
plug up запушвам

plug-hat ['plʌghæt]
вж. plug

plug in ['plʌgin]
n, a (уред/играчка и пр.) който работи с електричество

plug-ugly ['plʌgʌgli]
n ам. sl. (опасен) хулиган, гангстер

plum [plʌm]
1. слива (Prunus domestica)
2. слива (плод)
3. стафида
4. прен. разг. тлъст кокал, доходна служба, синекура, най-хубавото, каймакът
5. ам. бонбон
6. тъмновиолетов/лилав цвят
7. attr сливов

plumage ['plju:midʒ]
n перушина, пера, оперение
in full PLUMAGE разг. в парадно облекло, наконтен

plumb [рlʌm]
I. 1. отвес
off/out of PLUMB невертикален, наклонен
2. мор. лот
II. 1. вертикален, отвесен, изправен
2. разг. явен, абсолютен
PLUMB nonsense явна/чиста глупост
III. 1. вертикално, отвесно
2. точно, (на) право
3. ам. съвсем
PLUMB crazy съвсем луд/полудял
IV. 1. поставям под отвес/вертикално
2. мор. измервам (дълбочина) с лот
3. прен. вниквам/прониквам в, разбирам
4. пломбирам с олово
5. работя като водопроводчик, поставям водопроводни и пр. инсталации

plumbago [plʌm'beigou]
1. минер. графит
2. бот. зъбна трева, саркофай (Plumbago)

plumb-bob ['рlʌmbɔb]
n тежест на отвес

plumbeous ['plʌmbiəs]
a оловен, с оловен цвят, с оловна глазура

plumber ['рlʌmə]
n водопроводчик

plumbic ['plʌmbik]
a хим. оловен

plumbiferous [plʌm'bifərəs]
a съдържащ олово

plumbing ['plʌmiŋ]
1. n водопровод (на инсталация)
2. работа/занаят на водопроводчик

plumbism ['plʌmbizm]
n мед. оловно отравяне, плумбизъм, сатуpнизъм

plumb-line ['рlʌmlain]
1. отвес
2. мор. лот
3. прен. мерило, критерий

plumbous ['plʌmbəs]
a хим. съдържащ двувалентно олово

plumb-rule ['рlʌmru:l]
n зидарски отвес

plum-cake ['plʌmkeik]
n кейк със стафиди

plum-duff ['plʌmdʌf]
n пудинг със стафиди

plume [plu:m]
I. 1. перо
2. китка/кичур пера, кичур конски косми (като украшение), плюмаж, егрета
3. качулка (на птица), дълга пухкава опашка
4. поет. перушина
5. струйка, стълбче (от пара, дим и пр.)
in borrowed PLUMEs парадиране с чужди заслуги
II. 1. украсявам/кича с пера
2. чистя (перата си) с клюн (за птица) (и refl.)
3. оскубвам
4. to PLUME oneself on перча се/гордея се/фукам се с

plummet ['plʌmit]
I. 1. оловен отвес, тежест на отвес/въдица
2. мор. лот
II. 1. падам право надолу
2. спадам рязко (за цени и пр.)

plummy ['plʌmi]
1. с много стафиди (за сладкиш)
2. разг. добър, изгоден, доходен, завиден
3. разг. афектирано плътен/звучен (за глас)
4. с вкус/миризма/цвят на слива

plumose ['plu:mous]
a зоол., бот. оперен, с пера, перест

plumous ['plu:məs]
вж. plumose

plump [рlʌmp]
I. a закръглен, пълничък
II. 1. охранвам (се), закръглям се, оправям се
напълнявам (обик. с up, out)
2. оправям (смачкана възглавница) (и с up)
III. 1. падам тежко, плъосвам (се), цопвам
отпускам се (и refl), пускам (тежко), тръсвам, изтърсвам
to PLUMP (oneself) down in a chair отпускам се/тръсвам се на стол
2. прен. издрънквам (и с out)
3. нахълтвам, изтърсвам се (някъде)
4. to PLUMP for пол. гласувам само за един (кандидат), разг. избирам/предпочитам решително, поддържам безрезервно, правя реклама за
5. разг. удрям, цапардосвам
IV. 1. тежко падане, тупване, цопване
2. sl. (не очакван/внезапен) удар
V. 1. внезапно, ненадейно, неочаквано, изневиделица
to fall PLUMP into цопвам (направо) в
2. на право, без заобикалки, решително
VI. a решителен, категоричен (за отговор)

plumper ['рlʌmpə]
n пол. глас само за един кандидат, човек, който гласува само за един кандидат

plum pudding ['plʌm,pudiŋ]
n пудинг със стафиди, коледен пудинг

plum-tree ['рlʌmtri:]
n слива (дърво)

plumule ['plju:mju:l]
1. перце
2. бот. кълн

plumy ['plu:mi]
1. перест, пернат
2. покрит/украсен с пера

plunder ['plʌndə]
I. v грабя, плячкосвам, крада, обирам, ограбвам
to PLUNDER a palace of its treasures ограбвам ценностите от дворец
II. 1. грабеж, oбир, плячкосване
2. плячка
3. sl. печалба, изгода
4. ам. домашни/лични принадлежности

plunderer ['plʌndərə]
n грабител (и прен.)

plunge [рlʌndʒ]
I. 1. гмуркам се
потапям (се), потъвам (into)
2. зaбивам (нож и пр.) (into)
3. прен. хвърлям (се), изпадам (в затруднение и пр.), въвличам
to PLUNGE a country into war въвличам страна във война
to be PLUNGE d into grief/despair потъвам в скръб, изпадам в отчаяние
4. хвърлям се напред (за кон)
the horse PLUNGEd off конят полетя напред
5. забивам нос във вълните (за кораб)
6. нахълтвам (into)
7. спускам се рязко (за път и пр.)
8. sl. натрупвам дългове, заборчлявам, залагам много пари на комар/състезания и пр
9. заравям (растение)
II. 1. гмуркане, гмурване, скок във вода
2. рязко движение/спускане
3. прен. решителна крачка
to take the PLUNGE правя решителната крачка, решавам се (да действувам и пр.)

plunge-bath ['рlʌndʒba:θ]
n дълбока вана

plunge-board ['plʌndʒ,bɔ:d]
n трамплин

plunger ['рlʌndʒə]
1. водолаз
2. sl. комарджия, спекулант
3. тех. дълго бутало, плунжер, повдигач (на клапан), пуансон

plunging neckline ['plʌndʒiŋ'neklain]
n дълбоко деколте

plunk [plʌŋk]
I. 1. бухвам (се)
цопвам (и с down)
2. хвърлям, захвърлям (и с down), удрям/блъсвам силно
3. дрънкам, подрънквам (струни), звънтя
4. to PLUNK for ам. разг. излизам в подкрепа на
II. 1. звън, дрънчене, дрънкане (на струни)
2. ам. разг. силен удар
3. ам. sl. долар

pluperfect ['plu:pə:fikt]
а, n грам. минало предварително (време)

plural ['рluərəl]
I. 1. грам. множествен
2. многочис лен
PLURAL offices няколко длъжности по съвместителство
PLURAL vote право да се гласува в няколко избирателни района, плурален вот
3. състоящ се от раз лични раси/народности, разновиден
II. n грам. (дума в) множествено число

pluralism ['pluərəlizm]
1. съвместителство
2. общество/държава с различни народностни/расови групи
3. фил. плурализъм

pluralist ['pluərəlist]
1. лице, което заема няколко длъжности по съвместителство
2. фил. плуралист

plurality [pluə'ræliti]
1. множественост, многочисленост
2. множество
3. (длъжност по) съвместителство
4. болшинство, ам. относително болшинство на подадените гласове

pluralize ['pluərəlaiz]
1. поставям в множествено число
2. работя по съвместителство, заемам няколко бенефиции едновременно (за свещеник)

plus [plʌs]
I. prep плюс
II. 1. положителен (за знак, количество и пр., и ел.)
2. добавъчен, допълнителен
on the PLUS side търг. по приход
III. 1. мат. положителен знак, плюс (и прен.), положителна величина
2. допълнително количество, печалба, предимство

plus-fours ['plʌs'fɔ:z]
n pl (панталони) голф

plush [рlʌʃ]
1. текст. плюш
2. attr плюшен
sl. луксозен, елегантен

plushy ['plʌʃi]
вж. plush

pluto ['plu:tou]
n мит., астр. Плутон

plutocracy [plu:'tɔkrəsi]
n плутокрация

plutocrat ['plu:təkræt]
n плутократ

plutonian [plu:'tounjən]
1. адски
2. Plutonic

plutonic [plu:'tɔnik]
a вулканически, еруптивен, плутонически
PLUTONIC theory плутонизъм

plutonium [plu:'tounjəm]
n хим. плутоний

pluvial ['plu:vjəl]
I. 1. дъждовен
2. геол. плувиален, образуван от действието на дъждовете
II. 1. дъждовен период
2. църк. ист. филон

pluviometer [,plu:vi'ɔmitə]
n дъждомер

ply [plai]
I. 1. употребявам, работя усърдно с, движа
to PLY one's needle шия усърдно
to PLY the bottle пия много, наливам се
2. упражнявам, практикувам (занаят)
3. отрупвам, обсипвам (с въпроси и пр.) (with)
настойчиво каня, тъпча, наливам (някого) (with), поддържам (огън и пр.)
4. правя редовни курсове, движа се (between, from-to) (за кораб, автобус и пр.)
5. чакам клиенти/пътници (на пиаца)
6. мор. плувам срещу вятъра
II. 1. кат, нишка, жичка
three-PLY wool вълна тройка
2. пласт, слой
3. прен. склонност, тенденция

plymouth rock ['pliməθrɔk]
n плимутрок (порода кокошки)

plywood ['plaiwud]
n шперплат

pneumatic [nju:'mætik]
I. 1. пневматичен, въздушен, изпълнен с въздух
PNEUMATIC tube тех. пневматик
2. духовен
II. 1. (пневматична) гума
2. рl с гл. в sing физ. пневматика

pneumonia [nju:'mounjə]
n мед. пневмония

pneumonic [nju:'mɔnik]
a мед. пневмоничен, белодробен

poach [poutʃ]
I. 1. бракониерствувам, ловя (риба и пр.) незаконно
2. нарушавам, престъпвам (чужди права и пр.), крада (чужди идеи и пр.)
to POACH upon someone's preserves прен. нагазвам в чужд периметър, правя нелоялна конкуренция на някого
3. тенис вземам/отнемам топка на партнъора
4. тъпча/изпотъпквам мокра ливада (за кон), бивам изпотъпкан (за ливада)
II. v варя (яйца) на очи, задушавам във вода/мляко
POACHed eggs яйца на очи

poacher ['poutʃə]
1. бракониер
2. човек, който си присвоява чужди права, идеи и пр

pochard ['poutʃəd]
n зоол. кафявоглава/червеноглава потапница, черно бърне (Aythia ferina)

pock [pɔk]
n пъпчица/белег от шарка

pocket ['pɔkit]
I. 1. джоб
2. пари, средства
to be in/out of POCKET спечелил съм/загубил съм пари (при някаква сделка)
to suffer in one's POCKET губя/загубвам пари
to put one's hand in one's POCKET разпущам се, давам/харча пари
to be low in POCKET нямам пари
to save one's POCKET пестя, икономисвам, спестявам
3. торба, торбичка (особ. като мярка за хмел и пр.), кесия, кесийка
4. дупка на билярдна маса
5. гънка (на терен), падина, долчинка
6. кухина (в скала със златна или др. руда), мин. залеж
7. ав. въздушна яма
8. воен. чувал
9. мед., биол. торбичка
10. сп. блокиране на състезател
11. изолирана група (безработни, партизани и пр.)
12. отделно/изолирано място, център (на епидeмия и пр.)
13. задънена улица, задънен/затворен па саж/коридор
14. attr джобен, малък
to have someone in one's POCKET хванал съм/държа някого здраво
to be in someone's POCKET близък/интимен съм с някого, напълно съм под контрола/влиянието на някого
to put one's pride in one's POCKET преглъщам горчивия хап, приспивам гордостта си
II. 1. слагам/прибирам в джоба си
2. присвоявам си (пари)
3. сдържам, скривам, потискам (чувство)
4. преглъщам, понасям (обида и пр.)
5. билярд вкарвам (топка) в дупката
6. ам. задържам приемането на (законопроект)
7. ам. сп. блокирам (противник)

pocket battleship ['pɔkit'bætlʃip]
n малък военен кораб

pocketbook ['pɔkitbuk]
1. бележник, тефтерче
2. портфейл
3. ам. дамска чанта
4. ам. книга джобен формат

pocket borough ['pɔkit,bʌrə]
n ист. парламентарен окръг, в който избoрите се диктуват от едно лице

pocketful a пълен джоб

pocket-handkerchief ['pɔkit,hæŋkətʃif]
1. носна кърпа
2. attr малък, мъничък

pocket-money ['pɔkitmʌni]
n джобни пари, джобхарчлък, джобпарасъ

pocket-piece ['pɔkitpi:s]
n монета/предмет, който се държи в джоба за късмет

pocket-pistol ['pɔkitpistl]
n разг. павурче, плоско шишенце

pocket veto ['pɔkit,vi:tou]
n ам. задържане на законопроект (от президента) до разпускане на законодателния орган

pock-marked ['pɔkma:kt]
a сипаничав

pocky ['pɔki]
1. pock-marked
2. ам. сифилитичен

pod [pɔd]
I. 1. шушулка, чушка (на грах и пр.), семенник
2. пашкул (на копринена буба и пр.)
3. мрежа за ловене на змиорки
4. ав. отсек (на самолет, космически кораб, подводница-за мотор, реактор, персонал)
II. 1. чистя (грах, боб и пр.) от шушулките
2. образувам шушулки (и с up)
III. n малко стадо (китове и пр.)
IV. n жлеб

podagra [pə'dægrə]
n мед. подагра

podgy ['pɔdʒi]
a нисък и дебел, дундест, тантурест, мек и тлъст (за лице)

podiatry [pə'daiətri]
ам. chiropody

podium ['poudiəm]
n подиум

poem ['pouim]
n стихотворение, поема

poesy ['pouizi]
n ост. поезия

poet ['pouit]
n поет Poets' Corner страничен кораб в Уестминстърското абатство в Лондон, където са погребани велики поети/писатели

poetaster [,poui'tæstə]
n стихоплетец

poetess ['pouitis]
n поетеса

poetic [pou'etik]
a поетичен
POETIC justice идеална справедливост
POETIC license поетична волност

poetical [pou'etikl]
a поетически (за творба)

poeticize [pou'etisaiz]
v поетизирам, превръщам/предавам в стихотворна форма, пиша стихове

poetics [pou'etiks]
n pl с гл. в sing поетика

poetry ['pouitri]
1. поезия, стихове
2. поетичност, поезия

pogrom ['pɔgrəm]
n рус. погром

poignancy ['pɔinənsi]
1. острота, горчивина, мъчителност
2. острота (на вкус, миризма), пикантност
3. трогателност
4. хапливост, язвителност, острота
5. ам. уместност (на забележка)

poignant ['pɔinənt]
1. остър, мъчителен, горчив (за болка, спомен и пр.)
2. остър (за миризма, вкус), пикантен
3. трогателен, затрогващ
4. хаплив, язвителен, остър
5. ам. уместен, на място

poilu [pwa:'lu:]
n фр. sл. френски войник

poinsettia [pɔin'setiə]
1. n бот. млечка (Euphorbia)
2. коледна звезда (Euphorbia pulcherrima)

point [pɔint]
I. 1. точка (u геом.)
four POINT right четири цяло и осем десети
2. място, пункт, позиция, положение
from POINT to POINT от място на място
POINT of view място за наблюдение, прен. гледна точка, гледище
POINT of contact допирна точка
3. определен момент/точка, стадий, етап
boiling/freezing POINT точка на кипене/замръзване
POINT of no return момент при пътуване, когато е невъзможно да се върнеш назад поради изчерпване на припасите, прен. етап (при преговори), при който няма връщане назад
at this/that POINT в тoзи/онзи момент, точно сега/тогава
at/on the POINT of на границата/пред прага на
on the POINT of war пред (прага на) война
to be on the POINT of готвя се, каня се, на път съм да, понечвам да (с ger)
abrupt to the POINT of rudeness рязък до грубост
when it comes to the POINT когато дойде решителният момент, в решителния момент
if it comes to the POINT ако се наложи
4. деление (на скала)
5. мор. румб
6. особеност, характерна/отличителна черта, качество
he has his POINTs има и добри страни
singing is not my best POINT не ме бива в пеенето
his weak POINT слабото му място, слабостта му
his strong POINT силата му
7. сп. точка
to win on POINTs печеля по точки
to give POINTs to someone давам точки на някого като хандикап и все пак спечелвам, прен. превъзхождам някого
8. точка (на купон за дажби)
on/off POINTs с/без купони
9. борс. точка
10. (остър) връх, острие, край, разклонение на път
to come to a POINT стеснявам се, изострям се
on the POINT of one's toes на върха на пръстите си
11. точка, пункт (в дневен ред, спор и пр.)
POINT for POINT във всички подробности, по всички точки
POINT by POINT точка по точка
12. същност, същина, поанта, смисъл, цел
to see/get/take the POINT разбирам мисълта на някого, разбирам какво има предвид някой
to come/get to the POINT идвам/стигам до същността на въпроса/до главното
to the POINT на въпроса, свързан с въпроса/с глав ната тема, уместен (за забележка)
to wander away from/off the POINT отклонявам се от темата
that's beside the POINT това няма връзка/няма нищо общо с въпроса
to carry/gain/make one's POINT налагам се, налагам схващането си
to make a POINT of doing something считам за важно/необходимо да направя нещо
case in POINT пример от този род
what's the POINT? защо? няма смисъл
there's not much/no POINT in doing this няма (много) смисъл да се направи това
his remarks lack POINT бележките му не са съществени
that's just the POINT (точно) там е работата/въпросът
13. ел. контакт, контактен прекъсвач, наконечник на шнур, фасунга, авт. свещ
14. геогр. нос, връх
15. игла за гравиране/поанлас, поанлас
16. жп. обик. рl стрелка
17. мор. рифова връзка
18. бокс върхът на брадата
19. воен. отряд/патрул пред/след войска
20. печ. пункт
21. рl крайници, копита (на кон, прaсе)
22. таблa капия
23. стойка на куче (при откриване на дивеч)
24. дет. връзка, шнур
POINTs verdict бокс отсъждане на победа по точки
not to put too fine a POINT on it откровено казано, с извинение
POINT of honour/conscience въпрос на чест/съвест
II. 1. соча (и прен.), посочвам (at)
насочвам (оръжие), целя се, прицелвам се (at, towards), гледам (за сграда, прозорец)
2. насочвам внимание (to, at)
3. остря, подострям, наострям, изострям
4. прен. предавам с острота, подчертавам
to POINT a moral служа за поука
5. слагам препинателни знаци
6. лов заемам стойка (при откриване на дивеч-за куче), показвам присъствието на дивеч
7. муз. отбелязвам (паузи) в текст за пеeне
8. стр. фугирам
9. мат. поставям точка в десетична дроб (и с off)
point out изтъквам, подчертавам, посочвам
he POINTed her out той (ми) я посочи
point up придавам острота на, подсилвам (забележка и пр.)

point-blank ['pɔintblæŋk]
I. 1. воен. насочен (отблизо) право в целта, насочен хоризонтално
2. решителен, категоричен, откровен, рязък (за отговор и пр.)
II. 1. воен. направо в целта (за стрелба)
2. решително, категорично, без заобикалки, направо, рязко

point count ['pɔint,kaunt]
n бридж преценяване на силата по точки, брой на точките (на даден играч)

point d'appui [pwa:nda'pwi:]
n фр. опорна точка (и прен.), прен. база, основа

point-duty ['pɔintdju:ti]
n дежурство на пост (на полицай и пр.)

pointed ['pɔintid]
1. остър, заострен, изострен, наострен
2. воен. насочен (за оръжие)
3. остър, рязък (за забележка, хумор и пр.)
4. подчертан, явен
явно насочен (at срeщу)
5. арх. готически

pointedly ['pɔintidli]
1. остро
2. многозначително, явно

pointer ['pɔintə]
1. показалка (пръчка)
2. стрелка (на прибор)
3. воен. мерач
4. пойнтер (порода ловджийско куче)
5. разг. указание, (полезно) сведение, съвет, намек, подмятане
6. рl POINTER астр. двете звезди на Голямата мечка, които са на една линия с Полярната звезда

pointillism [pwanti'lizm]
n фр. изк. поантилизъм

point lace ['pɔintleis]
n поанлас, брюкселска дантела

pointless ['pɔintlis]
1. безсмислен, безполезен, безцелен, напразен
2. сп. без точки

pointsman ['pɔintsmən]
1. жп. стрелочник
2. полицай на пост

poise [pɔiz]
I. 1. уравновесявам (се), балансирам (се), нося/държа в равновесие/равновесно
to walk with a jar POISEd on one's head вървя, крепейки стомна на главата си
2. държа/придържам в положение за хвърляне (копие и пр.)
3. държа (по определен начин)
to POISE oneself on one's toes държа се/изправям се на пръстите на краката си
note the way he POISEs his head забележи как си държи главата
4. държа се на едно място във въздуха (за птица и пр.)
5. крепя, закрепвам, заемам (дадено) положение, приготвям се
POISEd for flight готов да хвръкне
to POISE oneself to throw a ball приготвям се да хвърля топка
II. 1. равновесие, уравновесеност
2. спокойствие, сигурност, самоувереност, държане, изпълнено с достойнство, такт
3. начин на държане (на главата и пр.)
III. n физ. поаз (единица за динамичен вискозитет)

poison ['pɔizən]
I. 1. отрова (и прен.)
to hate someone like POISON смъртно мразя някого
2. физ. вреден поглътител (на неутрони)
3. attr отровен
what's your POISON? sl. какво ще пиеш?
II. 1. отравям (и прен.), слагам отрова в
2. инфектирам, заразявам (почва, вода и пр.)
3. физ., хим. намалявам действието на

poisoner ['pɔizənə]
n отровител

poison gas ['pɔizən,gæs]
n отровен газ

poisonous ['pɔizənəs]
1. отровен
2. прен. жлъчен, злостен, покваряващ, порочен

poison pen ['pɔizən,pen]
n съчинител на злостни/клеветнически анонимни писма
POISON PEN letter анонимно писмо, пълно със злостни клевети

poke [pouk]
I. 1. мушкам, мушвам, ръгвам, ръгам, пъхам
to POKE the fire разбутвам огъня (за да пламне)
to POKE a hole in something правя дупка в нещо, продупчвам нещо
2. търся пипнешком, ровя (about for something)
3. ам. sl. удрям, цапардосвам
4. издавам/навеждам напред
to POKE one's head out of/through a window надвесвам глава от прозорец
to POKE one's head ходя с наведена напред глава
poкe about разг. навирам се, любопитствувам (into)
poke around poke about, разг. мотая се
II. 1. мушване, смушкване
to give the fire a POKE разбутвам огъня (за да пламне)
to give someone a POKE in the ribs смушквам някого в ребрата
2. удар с юмрук
to take a POKE at someone удрям някого с юмрук
3. широка периферия на дамска шапка
4. диал. чувал (вж. pig1 )

poke-bonnet [,рouk'bɔnit]
n шапка/боне с широка пeриферия

poker ['poukə]
I. 1. ръжен
2. инструмент за пирографиране
II. n карти покер

poker face ['poukə,feis]
n (човек с) безизразно лице

poker-work ['poukəwə:k]
n пирография

pokey ['pouki]
I. 1. тесен, сбутан, беден, жалък (за стая)
POKEY hole of a place дупка
2. незначителен, дребен, скучен (за занимание и пр.)
3. ам. разг. пипкав, туткав
II. n ам. разг, затвор, пандиз

poky ['pouki]
I. вж. pokey
II. вж. pokey

polack ['poulæk]
n ост. поляк

polar ['poulə]
1. полярен
POLAR lights северно/южно сияние
POLAR bear бяла/полярна мечка (Ursus maritimus)
2. (дву) полюсен
3. диаметрално противоположен
4. пътеводен
5. прен. централен, основен, кардинален

polarity [pə'læriti]
1. физ. полярност
2. прен. диаметрална противоположност

polarize ['pouləraiz]
v физ. поляризирам (се) (и прен.)

polarizer ['pouləraizə]
n физ. поляризатор

polaroid ['poulərɔid]
n ел. поляроид

polder ['pouldə]
n пoлдер (ниска площ, преградена с дига от морето)

pole [poul]
I. n поляк
II. 1. прът, кол, върлина (и сп.), стълб
2. мачта
3. ок, процеп, аръш
4. мярка за дължина 5,029 м
under bare POLEs мор. със свити платна, up the POLE смахнат, в затруднение, затруднен, на зор
III. 1. карам/подкарвам (лодка) с прът (off, away)
2. бъркам/въртя с прът
IV. n геогр. полюс
to be POLEs apart нямаме нищо общо един с друг, коренно сме различни, на противоположни полюси/мнения сме

pole-ax ['poulæks]
I. 1. ист. секира, алебарда
2. касапска брадва
II. v съсичам, повалям, удрям (със секира)

pole-axe ['poulæks]
I. вж. pole-ax
II. вж. pole-ax

polecat ['poulkæt]
n пор (Putorius foetidus, Mustela putorius)

pole-jump ['рouldʒʌmp]
I. n сп. овчарски скок
II. v сп. скачам овчарски скок

polemic [pə'lemik]
I. a полемичен
II. 1. полемика, спор (и pl)
2. полемист

polemist ['pɔlimist]
n полемист

polemize ['pɔlimaiz]
v полемизирам, споря

polenta [pou'lentə]
n um. полента, каша от царевично брашно

pole-star ['poulsta:]
1. POLE-STAR астр. Полярната звезда
2. прен. пътеводна звезда, център на внимание

pole-vault ['poulvɔ:lt]
вж. pole-jump

police [pə'li:s]
I. 1. полиция
полицаи (с гл. в sing)
2. aм. воен. войник, който се грижи за чистотата, почистване, чистота и ред
3. attr полицейски
II. 1. поддържам ред с полиция
2. прен. контролирам, поддържам ред в
3. ам. воен. поддържам ред и чистота в (и с up)

police action [pə'li:s,ækʃn]
n ам. локализирани военни действия без обявяване на война, насочени срещу смутители на международния pед и законност

police constable [pə'li:s,kʌnstəbl]
n полицай

police-court [pə'li:skɔ:t]
n полицейски съд (за дребни на рушения)

policeman [pə'li:smən]
n (pl-men) полицай

police-office [pə'li:sɔfis]
n полицейско управление

police-station [pə'li:ssteiʃn]
n полицейски участък

policewoman [pə'li:swumən]
n (pl-women) жена полицай

policlinic [,pɔli'klinik]
n поликлиника

policy ['pɔlisi]
I. 1. политика
kid-glove POLICY мека/умерена политика
2. курс/линия на поведение
3. благоразумие, политичност, съобразителност, хитрост
II. 1. застрахователна полица
2. ам. хазартна лотария

policy-holder ['pɔlisi,houldə]
n притежател на застрахователна полица, застраховано лице

policy-maker ['pɔlisimeikə]
n ам. лице, което определя държавна/правителствена политика

policy-making ['pɔlisi,meikiŋ]
n ам. определяне на дър жавна/правителствена политика

polio ['pouliou]
разе. poliomyelitis

poliomyelitis ['pouliou,maiə'laitis]
n мед. полиомиелит, детски паралич

polish ['pouliʃ]
I. 1. a полски
2. n полски език
II. 1. лъскам (се), излъсквам (се), лакирам, полирам, изглаждам, шлифовам
2. прен. (гл. в рр) шлифовам, поправям, изглаждам, подобрявам
POLISHed изискан, изтънчен, шлифован
polish off свършвам/ликвидирам бързо, справям се с (работа и пр.), излапвам
sl. очиствам, убивам, виждам (някому) сметката, побеждавам
polish up разг. подобрявам, изглаждам (стил и пр.), излъсквам (се), добивам гланц
III. 1. излъскване, полиране
2. лъскавина, блясък, гланц
3. лак, лустро, политура
4. изтънченост, изисканост, елегантност, шлифовка, лустро

polisher ['pɔliʃə]
n полировач

polite [pə'lait]
1. учтив, вежлив, любезен
to do the POLITE разг. мъча се да бъда учтив
2. изтънчен, културен, изискан (за стил и пр.)
POLITE letters/literature/learning изящна литература, белетристика

politeness [pə'laitnis]
1. учтивост, вежливост, любезност
2. изтънченост, изисканост

politic ['pɔlitik]
I. 1. политичен, ловък, хитър
2. умен, разумен
3. ряд. политически, държавен
II. v занимавам се с политика

political [pə'litikəl]
1. политически
2. държавен
POLITICAL resident представител на държава (в полунезависима територия)

political economy [pə'litikəli'kɔnəmi]
n политическа икономия

political science [pə'litikəl,saiəns]
n държавно право

politician [pɔli'tiʃn]
1. политик
2. политикан
3. ам. държавник, държавен служител

politicize [pə'litisaiz]
1. занимавам се с политика, разисквам политически въпроси
2. придавам политически характер на

politick вж. politic

politico [pə'litikou]
исп. politician

politics ['pɔlitiks]
1. политика
to engage in/go into POLITICS занимавам се с политика, посвещавам се на политическа кариера
practical POLITICS реалистична политика
2. политически убеждения
3. ам. поли тиканствуване, политически маневри/машинации

polity ['pɔliti]
1. система/форма на управление, държавно устройство
2. държава

polka ['pɔlkə]
n полка

polka dot ['pɔlkə,dɔt]
n десен на точки

poll [poul]
I. 1. гласуване
to declare the POLL обявявам резултатите от гласуване
2. отбелязване/броене/брой на гласовете, времетраене на гласуването
heavy/light POLL голям/малък процент на участие в из бори
3. (избирателен) списък
4. обик. рl избирателен пункт
5. проверка/анкета на общественото мнение (по даден въпрос) (и gallop POLL, public opinion POLL)
6. глава, теме
7. чело на чук и пр
8. живoтно без рога, шуто животно
II. 1. отбелязвам гласовете (при гласуване)
2. гласувам
3. получавам гласове
to POLL a large majority получавам голямо болшинство
4. вписвам в избирателен/данъчен списък
5. ам. участвувам в изборна кампания/анкета
6. остригвам ниско, под кастрям, отрязвам рогата на
III. a отрязан, подстриган, подкастрен, без рога, шут
IV. n унив. студенти, които не завършват с отличие, диплома без отличие
V. n папагал (и прен.)

pollack ['pɔlək]
n зоол. морска треска (Pollachius virens)

pollard ['pɔləd]
I. 1. дърво с подкастрена корона
2. животно с отрязани рога, животно без рога
3. ярма, кърма
II. 1. кастря, окастрям (дърво)
2. отрязвам рогата на

pollen ['pɔlən]
n бот. цветен прашец

pollex ['pɔliks]
n (pl-ces) анат. палец

pollinate ['pɔlineit]
v бот. опрашвам

polling-booth ['pouliŋ,bu:θ]
n избирателна стаичка

pollinize ['pɔlinaiz]
вж. pollinate

polliwog ['pɔliwɔg]
n попова лъжичка

Pollock вж. pollack

pollster ['poulstə]
n лице, което провежда анкета за общественото мнение и обработва получените данни

poll-tax ['poultæks]
n данък на глава

pollutant [pə'lu:tənt]
n замърсяващо околната среда вещество

pollute [рə'lu:t]
1. мърся, замърсявам
2. прен. скверня, осквернявам, петня, опетнявам

pollution [pə'lu:ʃn]
1. мърсене, замърсяване (и на околната среда)
2. прен. опетняване, оскверняване
3. физиол. полюция

pollywog вж. polliwog

polo ['poulou]
n cn. поло

poloist ['poulouist]
n cn. играч на поло

polonaise [pɔlə'neiz]
1. n фр. полонеза
2. ост. вид дамска вечерна рокля

polo neck ['poulou,nek]
яка поло

polony [pə'louni]
n вид салам

poltergeist ['pɔltəgaist]
n нем. пакостлив дух

poltroon [pɔl'tru:n]
n жалък страхливец

polyandry ['pɔliændri]
n полиандрия, многомъжие

polyanthus [pɔli'ænθəs]
1. n бот. вид иглика
2. вид дребен нарцис (Narcissus tazetta)

polychromatic [,pɔlikrə'mætik]
a многоцветен

polychrome ['pɔlikroum]
1. a polychromatic
2. n статуя и пр. в много цветове

polyclinic вж. policlinic

polygamist [pə'ligəmist]
n многоженец

polygamous [pə'ligəməs]
1. многобрачен, полигамен
2. бот. двуполов (за цвят)

polygamy [pə'ligəmi]
n полигамия, многобрачие

polygenesis [pɔli'dʒenisis]
n полигенеза

polygeny [pə'lidʒəni]
вж. polygenesis

polyglot ['pɔliglɔt]
1. полиглот
2. книга с успоредни текстове на няколко езика
3. attr многоезичен

polygon ['pɔligɔn]
n геом. многоъгълник, полигон

polygonal [pə'ligənəl]
a многоъгълен

polygynous [pə'lidʒinəs]
1. с много жени
2. бот. с много пестици

polyhedral [pɔli'hedral]
a многостенен

polyhedron [pɔli'hedrən]
n многостен, полихедрон

polymer ['pɔlimə]
n хим. полимер

polymeric [pɔli'merik]
a хим. полимерен

polynesian [pɔli'ni:zjən]
1. a полинезийски
2. n полинезиец

polynomial [pɔli'noumiəl]
1. мат. a многочленен
2. n многочлен, полином

polyp ['pɔlip]
n зоол., мед. полип

polyphonic [pɔli'fɔnik]
1. многогласен, полифоничен
2. фон. полифоничен

polyphony [pə'lifəni]
1. многозвучност
2. муз. полифония, контрапункт

polypod ['pɔlipɔd]
1. животно с много крака
2. бот. сладка папрат

polypody [pə'lipədi]
n бот. сладка папрат

polypoid ['pəlipɔid]
a зоол., мед. полиповиден

polypous ['pəlipəs]
вж. polypoid

polypus ['pɔlipəs]
n (pl-pi, -puses) мед., зоол. полип

polysaccharide [,pɔli'sækəraid]
n хим. полизахарид

polysemantic [,pɔlise'mæntik]
a ез. многозначен, полисемантичен

polysemy [pə'lisemi]
n ез. многозначност, полисемия

polysyllabic a многосричен

polysyllable [,pɔli'siləbl]
n многосрична дума

polytechnic [,pɔli'teknik]
1. a политехнически
2. n политехника, политехникум

polytheism ['pɔliθi:izm]
n многобожие, политеизъм

polythene ['pɔliθi:n]
n полиетилен

polyvalent [,pɔli'veilənt]
a хим. многовалентен, поливалентен

pom [pɔm]
вж. pommy

pomace ['pʌmis]
n смачкани/изстискани плодове, кюспе

pomade [pə'meid]
I. n брилянтин
II. v мажа/намазвам с брилянтин

pomander [pə'mændə]
n топчица от ароматично вещество (някога носена на тялото против зараза)

pomato [pə'ma:tou]
n домат, присаден на картоф

pomatum [pə'meitəm]
вж. pomade

pome [poum]
1. плод от рода на ябълката, крушата, дюлята
2. металическа топка
3. купа с гореща вода за стопляне на ръцете

pomegranate [pɔm'grænit]
n бот. нар (Punica granatum)

pomeranian [,pɔmə'reiniən]
I. a померански
II. 1. померанец
2. померанско куче (u POMERANIAN dog)

pomiculture ['poumikʌltʃə]
1. овощарство
2. помология

pommel ['pʌməl]
1. главичка на ефес
2. лък на седло

pommy ['pɔmi]
n sl. британски преселник в Австралия и Нова Зеландия

pomologist [pə'mɔlədʒist]
n специалист овощар, помолог

pomology [pə'mɔlədʒi]
вж. pomiculture

pomp [pɔmp]
n великолепие, пищност, разкош

pompadour ['pɔmpəduə]
n прическа помпадур

pompom ['pɔmpɔm]
1. помпон, пискюл
2. вид дребна кичеста гергина
3. n разг. автоматично (зенитно) оръдие, картечница

pompon ['pɔmpɔn]
вж. pompom

pomposity [pɔm'pɔsiti]
1. надутост, важност
2. бомбастичност, надутост
3. ост. пищност, великолепие, разкош

pompous ['pɔmpəs]
1. надут, важен
2. бомбастичен, надут (за стил и пр.)
3. пищен, великолепен, разкошен

ponce [pɔns]
I. n сутенъор
II. v живея като сутенъор, сутенъор съм

poncho ['pɔntʃou]
n исп. пончо, наметало (и против дъжд)

pond [pɔnd]
I. 1. езерце, изкуствено езеро, водопой
2. шег. море, океан
II. v образувам езерце, събирам вода в езерце

pondage ['pɔndidʒ]
n количество вода в езерце, капацитет на езеро

ponder ['pɔndə]
v обмислям, премислям
размишлявам (over)

ponderability [,pɔndərə'biliti]
1. възможност да се прецени/предвиди
2. тежест, тегло

ponderable ['pɔndərəbl]
I. 1. който може да се пре цени/обсъди/предвиди
2. който може да се претегли, който има тегло/маса
II. n рl събития/обстоятелства, които могат да се предвидят/преценят

ponderosity [,pɔndə'rɔsiti]
1. тежест, тежина
2. тромавост, мудност, тежест

ponderous ['pɔndərəs]
1. тежък, масивен
2. прен. тежък, тромав, скучен, досаден

pond-lily ['pɔndlili]
n водна лилия

pone [poun]
I. n карти играч, който сече картите
II. n aм. царевичен хляб

pong [рɔŋ]
n разг. воня

pongee ['pɔndʒi:]
n плат от небелена коприна, шантунг

pongid ['pɔndʒid]
1. a човекоподобен
2. n човекоподобна маймуна

pongo ['pɔŋgou]
1. вж. pongid
2. sl. войник

poniard ['pɔnjəd]
I. n кама, кинжал
II. v мушкам/набождам с кама

pontic ['pɔntik]
черноморски, ист. понтийски

pontiff ['pɔntif]
1. папа (u sovereign/supreme PONTIFF)
2. епископ, владика, архиерей, първосвещеник

pontifical [рɔn'tifikl]
I. 1. папски
2. епископски, владишки, първосвещенически
3. важен, надуто авторитетен, догматичен
II. 1. епископски требник
2. рl папски/епископски одежди

pontificate [pɔn'tifikeit]
I. n длъжност/сан на папа/епископ, времетраене на такава длъжност
II. 1. служа в епископски ритуал
2. говоря надуто/с авторитет, смятам се за непогрешим

pontify ['pɔntifai]
вж. pontificate

ponton ['pɔntɔn]
ам. pontoon

pontoon [pɔn'tu:n]
1. понтон, лодка за понтонен мост
PONTOON bridge понтонен мост
2. вид игра на карти

pony ['pouni]
I. 1. пони, дребен кон
2. нещо малко, малка чаша, чашка
PONY car ам. малка (спортна) кола
3. sl. двадесет и пет лири
4. ам. sl. ключ (за превод, изпитни въпроси и пр.)
5. pl sl. състезателни коне
II. 1. ам. приготвям/превеждам с ключ
2. плащам (сметка)

pony-tail ['pouniteil]
n конска опашка (прическа)

pooch [pu:tʃ]
n sl. куче

poodle [pu:dl]
n пудел (порода куче)

pooh [pu:]
int ами! бошлаф!

pooh-bah ['pu:'ba:]
1. човек, който заема няколко длъжности
2. човек, който обича да важничи

pooh-pooh [pu:'pu:]
v отнасям се с пренебрежение към, омаловажавам

pool [pu:l]
I. 1. вир
2. локва, блато
3. плувен басейн
II. 1. залагания (на комар), сдружаване на комарджии
2. сдружаване/сдружение със спекулативна цел за отстраняване на конкуренция, тръст, пул
3. общ запас/резерв/фонд, общо ползуване на различни услуги
car POOL автобаза
4. рl спорт-тото
to win on the POOLs печеля на тото
5. ам. вид билярд за няколко души
6. състезание по фехтовка, при което всеки състезател трябва да се състезава с всички играчи на противния отбор
III. 1. сдружавам се, образувам пул/тръст
2. обединявам в общ фонд, събирам, давам (средства, спестявания за обща цел)

poolroom ['pu:lrum]
1. n ам. стая за билярд (вж. pool)
2. стая, където се правят залагания

poon [рu:n]
n вид индийско дърво (Саllорhyllum)

poop [pu:p]
I. 1. кърма
2. най-висока задна палуба
II. v заливам/разбивам се в кърмата (за вълна)
III. v особ. рр изтощавам, карам да се задъха
задъхвам се, изтощавам се (и с out)
IV. вж. nincompoop
V. вж. pope

poor [puə]
I. 1. беден, нуждаещ се
POOR man's бедняшки, сиромашки, долнокачествен
2. прен. беден (in откъм)
POOR in minerals беден откъм минерали
3. недоброкачествен, лош, слаб
to be POOR at не ме бива в, слаб съм по
to have a POOR night прекарвам лошо нощта
POOR consolation слаба утеха
POOR excuse неубедително извинение
4. незначителен, дребен
in my POOR opinion по моето скромно мнение
5. жалък, не достоен
POOR spirit страхливост
POOR sort of conduct недостойно държане
POOR creature жалък човек/същество
6. беден, нещастен, клет, горък
POOR fellow/thing! горкият
II. n the POOR бедните, беднотията

poor-box ['puəbɔks]
n кутия за събиране помощи за бедните

poorhouse ['puəhaus]
n приют за бедни

poor law ['puə,lɔ:]
n ист. закон за бедните

poorly ['puəli]
I. a predic недобре, болнав, неразположен
II. adv лошо, недобре, незадоволително
POORLY off беден, зле материално

poor man's weather-glass ['puəmænz'weðəgla:s]
вж. pimpernel

poorness ['puənis]
1. бедност, беднотия
2. незадоволителност, слабост, лошо качество

poor-rate ['puəreit]
n ист. местен данък в полза на бедните

poor-spirited ['puə'spiritid]
a малодушен, страхлив

poor white ['puə'wait]
n aм. пренебр. бедняк от бялата раса, беден земеделец/ратай от бялата раса в Южните щати

pop [pɔp]
I. 1. пукам, пуквам, изпуквам
2. правя да пука, ам. пукам царевица
3. гръмвам, стрелям (at)
4. sl. залагам (вещи)
5. слагам, пъхам, мушвам (in, into, on)
6. ам. вземам, употребявам (на ркотици)
to POP the question правя предложение за женитба
pop along/around идвам (за малко), наминавам
pop down слизам
изтичвам (to)
pop in наминавам, отбивам се, прескачам за малко, влизам неочаквано, мушвам, пъхвам
to POP one's head in at the door надзъртам бързо през вратата
pop off отивам си, вървя си, тръгвам си, гърмя, изгърмявам
sl. умирам, пуквам
ам. sl. убивам, очиствам, пречуквам
aм. викам, развиквам се, избухвам
pop out изхвръквам, излизам бързо, опулвам се (за очи), пуля (очи), подавам бързо навън, излизам (неволно) от уста (за думи)
pop over pop along/around
pop up издигам/вдигам бързо (глава и пр.), разг. явявам се неочаквано, изниквам, изскачам
II. 1. пукот, пукане, изпукване
2. изстрел
to take a POP at стрелям по
3. разг. газирано питие
4. залагане (на вещи)
in POP заложен, в заложна къща
III. 1. с пукот
to go POP изпуквам
2. неочаквано, внезапно
POP goes the weasel вид селски танц
IV. int пук!
V. n разг. тате, татко
VI. a съкр. от popular популярен, поп
POP art/music поп арт/музика
VII. 1. POP art/music (вж. pop)
2. оркестър/концерт/песни в стил поп

popcorn ['pɔpkɔ:n]
1. n ам. царевица за пуканки
2. пуканки

pope [poup]
I. 1. папа
2. поп (в източноправославната църква)
3. човек, който се смята за непогрешим
II. n чувствително място в слабините

pope joan ['poup'dʒoun]
n вид игра на карти

popery ['poupəri]
n презр. католицизъм, попщина

pope's head ['poupshed]
n метла с дълга дръжка

pop-eyed ['pɔpaid]
1. с изпъкнали очи
2. опулен, облещен, ококорен

popgun ['pɔpgʌn]
n детска пушка (с тапа), разг. калпава пушка/револвер

popinjay ['pɔpindʒei]
1. конте, перчо
2. ост. папагал

popish ['poupiʃ]
a презр. католически, попски

poplar ['рɔplə]
1. n бот. топола (Populus)
2. сев. -ам. магнолия

poplin ['pɔplin]
n текст. поплин

popliteal [pɔp'litiəl]
a анат. задколенен

pop-off ['рɔpɔf]
n ам. разг. дърдорко, креслъо

popover ['pɔpouvə]
n сладкиш от рядко пандишпанено тесто

poppa ['рɔpə]
вж. pop

popper ['рɔpə]
n ам. пукало (за пуканки.)

poppet ['pɔpit]
n обръщение кукло, сладурче

poppied ['pɔpid]
1. упоен (с опиум), сънлив, замаян, безразличен
2. осеян с макове

popple [pɔpl]
I. v клокоча, кипя, вълнувам се (за вода)
II. 1. клокочене, кипене, вълнение
2. ам. бурно море

poppy ['pɔpi]
1. бот. мак (Papaver)
2. опиум
3. ален цвят

poppycock ['pɔpikɔk]
n sl, глупости, дрън-дрън

popshop ['рɔpʃɔp]
n sl. заложна къща

popsy ['pɔpsi]
n разг. миличка, сладурче

popsy-wopsy ['pɔpsiwɔpsi]
вж. popsy

populace ['pɔpjuləs]
n често пренебр.
the POPULACE народът, масите

popular ['pɔpjulə]
1. популярен (with сред, между)
2. народен, на народа
POPULAR election всеобщи избoри
POPULAR vote преки избoри
POPULAR front народен фронт
POPULAR government народно правителство, правителство, избрано от народа
POPULAR opinion обществено мнение
3. общодостъпен (и за цени), популярен
POPULAR science наука за всички

popularity [,pɔpju'læriti]
n популярност

popularize ['pɔpjuləraiz]
v популяризирам

populate ['pɔpjuleit]
1. заселвам, поселвам
2. населявам

population [,pɔpju'leiʃn]
1. население
2. заселване, поселване

populism ['pɔpjulizm]
1. n пол. народничество
2. идеология на народната/земеделската партия в САЩ

populous ['pɔpjuləs]
a гъсто населен

porbeagle [pɔ:'bi:gl]
n вид акула (Lamma nasus)

porcelain ['pɔ:slin]
1. порцелан, порцеланови изделия
2. attr порцеланов

porch [pɔ:tʃ]
1. покрит вход, портал, портик
2. aм. веранда, чардак

porcine ['pɔ:sain]
a свински

porcupine ['pɔ:kjupain]
1. бодливо прасе (сем. Hystricidae)
2. мъначка (за лен и пр.)

pore [рɔ:]
I. 1. пора
to sweat at every PORE целият съм в пот
2. шупла, дупка
II. 1. мисля, обмислям, задълбочавам се (over, upon)
2. чета внимателно (over)
3. ост. гледам съсредоточено (at, upon)
to PORE one's eyes out изморявам очите си от четене

porgy ['pɔ:dʒi]
n вид морска риба (Pagrus pagrus)

pork [pɔ:k]
1. свинско месо
2. aм. sl. държавна трапеза, държавни фондове, използувани за лични цели

pork barrel ['pɔ:k,bærəl]
n aм. sl. правителствени мероприятия, които носят печалби/популярност на поддръжниците на правителството

pork-butcher ['pɔ:k,butʃə]
n месар, който продава главно свинско

porker ['pɔ:kə]
n (младо) прасе, шопар

pork-pie ['pɔ:kpai]
n пирог със свинско месо
PORK-PIE hat шапка с плитко дъно и обърната надолу периферия

porky ['pɔ:ki]
1. като свинско
2. разг. дебел, тлъст

porn [рɔ:n]
съкр. от pornography

pornography [рɔ:'nɔgrəfi]
n порнография

porosity [pə'rɔsiti]
n шупливост

porous ['pɔrəs]
a порест, шуллив, пропусклив

porphyry ['pɔ:firi]
n минер. порфир

porpoise ['pɔpəs]
1. вид дребен кит
2. вид делфин

porridge ['рɔridʒ]
овесена каша, каша от овесени ядки

porringer ['pɔrindʒə]
n куличка

port [pɔ:t]
I. 1. пристанище, пристанищен град
PORT of entry входно пристанище (за стоки, пътници)
PORT of destination местоназначение (на корaб)
PORT of call междинно пристанище
free PORT свободно пристанище
to make PORT влизам в пристанище, хвърлям котва
2. прен. пристанище, убежище
any PORT in a storm в нужда всякакво убежище е добре дошло
PORT after a storm спокойствие след буря/затруднения
to come safe to PORT пристигам благополучно, прен. успявам, измъквам се от затруднение
II. n портвайн
III. 1. мор. porthole
2. отвор, прорез, канал
3. извит мундщук на лула
IV. 1. ляв борт, бакборт
2. attr ляв
V. v мор., ав. завъртам наляво
VI. v воен. държа (пушка) диагонално на гърдите си
PORT arms! за проверка!
VII. 1. воен. държане на пушка/оръжие диагонално на гърдите
2. ост. държане, стойка, осанка

portability [pɔ:tə'biliti]
n портативност, преносимост

portable ['pɔ:təbl]
a портативен, преносим, ръчен

portage ['pɔ:tidʒ]
I. 1. превоз, пренос, транспорт
2. навло, такса за превоз
3. пренасяне на лодка/товари по суша, място, където се налага това
II. v пренасям лодка/товари по суша

portal ['pɔ:tl]
1. главен вход, портал
pl двери
2. тех. портална рамка, тамбур
3. attr анат. портален
PORTAL vein портална вена

portcullis [pɔ:t'kʌlis]
n подвижна вертикална решетка на крепостна врата

portend [pɔ:'tend]
v предвещавам, вещая

portent ['pɔ:tent]
1. предзнаменование, знамение, поличба, предвестник
2. чудо

portentous [pɔ:'tentəs]
1. знаменателен, зловещ, злокобен, прокобен, фатален
2. необикновен, невъобразим, огромен, колосален
3. надут, важен

porter ['рɔ:tə]
I. n портиер, вратар
II. 1. носач, хамалин
2. ам. служещ в спален вагон
3. черна бира, портер

porterage ['рɔ:təridʒ]
1. пренасяне на багаж
2. такса за пренасяне

porterhouse ['pɔ:təhaus]
1. хубаво филе за бифтек
2. ост. пивница, бирария

portfolio [pɔ:t'fouliou]
1. папка (за официални документи)
2. министерски пост, портфейл
3. банк. портфейл, съвкупност на полици, ценни книжа и пр. на дадено лице

porthole ['pɔ:thoul]
1. мор. страничен отвор
2. воен. амбразура, бойница

portico ['pɔ:tikou]
n арх. портик, портал, галерия с колони

portiere [pɔ:ti'ɛə]
n фp. тежка завеса на врата

portion ['pɔ:ʃn]
I. 1. част, дял, пай, парче, къс
2. порция
3. зестра, прикя
4. участ, съдба, орис
II. 1. деля, разделям, поделям (out), определям като дял на
2. давам зестра/прикя (на)

portionless ['pɔ:ʃnlis]
a без зестра

Portland ['pɔ:tlənd]
n жълтеникав варовик (и PORTLAND stone)
PORTLAND cement портландцимент

portliness n снажност

portly ['pɔ:tli]
1. пълен, едър
2. представителен, внушителен, солиден

portmanteau [pɔ:t'mæntou]
1. n (pl-s, -x) фp. (голям) куфар
2. комбинирана дума (напр. smog от smoke u fog) (и PORTMANTEAU word)
3. attr с повече от една употреба/качество

portrait ['pɔ:trit]
1. портрет
2. изображение, подобие

portraitist ['pɔ:tritist]
n портретист

portrait painter ['pɔ:trit,peintə]
вж. portraitist

portraiture ['pɔ:tritʃə]
1. портретна живопис
2. портрет
3. описание, обрисовка (на характери и пр.)

portray [pɔ:'trei]
1. рисувам портрет
2. описвам, (об) рисувам, изпълнявам ролята на

portrayal [pɔ:'treiəl]
1. рисуване, изобразяване
2. описание, обрисуване, изпълнение на роля

portress ['pɔ:tris]
ж. р. от porter

Portuguese [pɔ:tju'gi:z]
I. a португалски
II. 1. португалец, португалци
2. португалски език

portuguese man-of-war [pɔ:tju'gi:zmænəv'wɔ:]
n вид отровна медуза (Physalia)

pose [pouz]
I. 1. поставям, нареждам, нагласям (за рисуване)
2. позирам (на художник) (for)
3. прен. позирам, превземам се
to POSE as представям се за, преструвам се/правя се на, давам си вид, че съм
4. поставям (въпрос), предявявам (иск), представлявам (проблем, затруднение, заплаха)
II. 1. поза, позиране
2. прен. поза, преструвка, лъжа
III. v обърквам, озадачавам

poser ['pouzə]
1. труден въпрос, неразрешима задача
2. позъор

poseur [pou'zə:]
n фр. позъор

poseuse [pou'zə:s]
n фр. ж. р. от poseur

posh [рɔʃ]
I. a sl. елегантен, шик, луксозен, първокласен
II. v to POSH oneself up наконтвам се

posit ['pɔzit]
1. приемам като факт
2. постулирам
3. слагам, поставям

position [pə'ziʃn]
I. 1. местоположение, място
in/out of POSITION на/не на място
2. позиция
3. състояние, положение
to be in a POSITION to в състояние съм/мога да
4. пост, чин, длъжност, служба, положение (в обществото)
5. гледище, становище
POSITION paper подробен доклад, в който се излага становище и се предлагат мерки по даден въпрос
6. установен принцип, твърдение, изложение
II. 1. слагам, поставям
2. установявам местоположението на
3. воен. разполагам (войски, пoстове)

positional [pə'ziʃənəl]
a позиционен (и воен.)

positive ['pɔzitiv]
I. 1. положителен (и физ.), позитивен
POSITIVE philosophy позитивизъм
POSITIVE sign мат. знак плюс
POSITIVE electron позитрон
2. определен, категоричен, подчертан, недвусмислен
3. сигурен, уверен, положителен (about)
4. положителен (за влияние и пр.), творчески, деен
5. разг. същински, истински, кръгъл, стопроцентов
6. тех. който е с принудително задвижване, който се върти в посока на ча совниковата стрелка
7. грам. положителен (за степен на сравнение)
II. 1. грaм. положителна степен/форма (на прилагателно, наречие)
2. фот. позитив
3. реалност, действителност
4. мат. положителна величина

positively a положително

positivism ['pɔzitivizm]
n фил. позитивизъм

posse ['pɔsi]
n полицейски отряд, хайка

possess [pə'zes]
1. притежавам, имам, владея, овладявам
to POSSESS oneself of завладявам, овладявам
to be POSSESSed of имам, притежавам
2. обхващам, завладявам, прихващам (за чувство, идея и пр.)
3. обхва щам, обладавам (за зъл дух)
what POSSESSed him to do it? какво го прихвана да постъпи така? кой дявол го накара да направи това
4. ост. въвеждам във владение
запознавам (някого) (of something с нещо)
5. ост. заграбвам

possessed [рə'zest]
a луд, налудничав, обладан от зъл дух
like one POSSESSED като луд

possession [pə'zeʃn]
1. владение, притежание, владеене, притежаване
in POSSESSION във владение
to be in POSSESSION of владея, имам, притежавам
to take/get/win POSSESSION of завладявам, влизам във владение, сп. овладявам (топка)
to come into POSSESSION of получавам, ставам притежател/владетел на
the information in my POSSESSION сведенията, които имам
to fight for POSSESSION of боря се за, боря се да получа
to be in full POSSESSION of one's senses/faculties напълно съм нормален, с всичкия си (ум) съм, на себе си съм
POSSESSION is nine points of the law влезлият във владение е по-силен от закона
2. често рl имущество, собственост, вещ, богатство, земи, колонии

possessive [pə'zesiv]
I. 1. със силно чувство за собственост
който обича да се налага/да владеe (чувствата на другите), властен
2. грaм. притежателен
II. n грам. притежателно местоимение, притежателен падеж

possessor [pə'zesə]
n собственик, владетел, притежател

posset ['pɔsit]
n горещо питие от мляко, вино и подправки

possibility [,pɔsə'biliti]
n възможност

possible ['pɔsəbl]
I. 1. възможен, изпълним
if (it is) POSSIBLE ако e възможно, as far as POSSIBLE доколкото e възможно
to be a POSSIBLE winner има изгледи да изляза победител
2. задоволителен, приемлив, поносим
II. 1. приемлив кандидат/член на отбор
2. нещо възможно
to do one's POSSIBLE правя всичко възможно/всичко, което мога

possibly ['pɔsəbli]
adv може би, възможно (e)
as soon as I POSSIBLY can веднага щом мога
I cannot POSSIBLY do it невъзможно ми e да го направя
how can I POSSIBLY? как мога? нима мога?

possum ['pɔsəm]
n разе. съкр. от opossum
to play POSSUM правя се на ударен, преструвам се, че не знам/не разбирам, правя се на умрял/заспал
to play POSSUM with лъжа, мамя

post [poust]
I. 1. стълб, стойка, подпора
2. жп. блокпост
3. ел. клема (присъединителна)
4. сп. стълб (на старта, финала)
left at the POST надминат още в началото на състезанието
beaten at the POST надминат в самия край на състезанието/прел финала
5. мин. целик
II. 1. разлепвам обяви/афиши (и с up), обявявам, известявам, съобщавам
the ship was POSTed as missing корабът бе обявен за изчезнал
POST no bills лепенето на афиши е забранено
2. изобличавам, разобличавам (публично-чрез обява)
3. вписвам име в списък за публикуване
4. aм. пазя (земя) от бракониери чрез разлепване на предупредителни надписи
III. 1. пост, длъжноcт, място, служба
2. воен. пост, позиция, укрепление, форт
3. станция, пункт
4. воен. вечерен сигнал с тръба
last POST последна тръба (и при погребение)
5. aм. местно звено на военноветеранска организация
6. trading post
IV. 1. воен. поставям на пост
2. назначавам (на военна, държавна служба) (to)
diplomat POSTed in London дипломат (на служба) в Лондон
3. издигам/поставям тържествено (знаме и пр.)
V. 1. поща, пощенска кутия, пощенска станция
by POST по пощата
2. ист. куриер, пощалъон, пощенска станция (на дилижанс и пр.), разстояние между две станции
3. голям формат хартия
4. attr пощенски
VI. 1. пускам, пращам (по пощата)
2. ист. пътувам с пощенска кола
3. бързам, пътувам бързо, ост. изпращам бързо
to POST off рипвам, тръгвам веднага
4. осведомявам, държа в течение
to keep someone POSTed държа някого в течение
5. нанасям (сметки) в главна счетоводна книга
to POST up държа/въвеждам в изправност главна счетоводна книга
VII. 1. ист. с пощенска кола/коне
2. много бързо, с голяма бързина

postage ['poustidʒ]
n пощенски разноски

postage stamp ['poustidʒ,stæmp]
n пощенска марка

postal [poustl]
a пощенски
POSTAL order пощенски запис
POSTAL card пощенска картичка
POSTAL union международен пощенски съюз

postbag ['poustbæg]
1. чанта на раздавач/пощаджия
2. дневна поща (на отделно лице и пр.)

postbellum ['poustbeləm]
a следвоенен

postbox ['poustbɔks]
n пощенска кутия

postboy ['poustbɔi]
n пощаджия, раздавач, пощалъон

postcard ['poustka:d]
n пощенска картичка

post-chaise ['pousttʃeiz]
n ист. наемна пощенска кола

post-code ['poustkoud]
n пощенски код

post-date [poust'deit]
v слагам по-късна дата на (писмо и пр.), подправям с по-късна дата

poster ['poustə]
1. афиш, обява, плакат
2. разлепвач на афиши и пр

posterior [pɔs'tiəriə]
I. 1. заден, анат., зоол. гръбен
2. по-късен, по-сетнешен
3. следващ
II. 1. задник, задница
2. обик. рl по-късни/идни поколения

posteriority [pɔs,tiəri'ɔriti]
n следване след нещо, по-късна дата

posterity [pɔs'teriti]
n потомство, идни поколения

postern ['pɔstən]
1. a заден, страничен (за вход и пр.)
2. n задна/странична врата/вход (и на крепост)

post exchange ['poustikstʃeindʒ]
n ам. воен. (гарнизонна) лавка

postface ['poustfeis]
n послепис

postfix ['poustfiks]
n грам. поствербално наречие, постфикс, окончание, суфикс

post-free ['poustfri:]
1. с предплатени пощенски разноски
2. без пощенски разноски
3. франко

postgraduate [,poust'grædjuit]
1. a следуниверситетски, следдипломен, аспирантски
2. n аспирант

posthaste ['poustheist]
n adv (с) голяма бързина, много бързо

posthumous ['pɔstjuməs]
1. посмъртен
2. роден след смъртта на бащата

posthumously a посмъртно

postiche [pɔs'ti:ʃ]
n перука, тупе

postilion [pɔs'tiljən]
1. ездач на преден впрегатен кон на карета (без кочияш)
2. пощалъон

postillion [pɔs'tiljən]
вж. postilion

postman ['poustmən]
n (pl-men) пощаджия, раздавач
POSTMAN's knock вид салонна игра

postmark ['poustma:k]
I. n пощенски печат
II. v слагам пощенски печат (на)

postmaster ['poustma:stə]
1. пощенски началник
POSTMASTER General министър на пощите
2. ист. собственик на станция за пощенски коне

postmeridian ['poustmə'ridiən]
a следобеден

post meridiem ['poustmə'ridiem]
adv лат. следобед (обик. p. m.)

postmistress ['poustmistris]
n ж p. от postmaster

post-mortem ['poust'mɔtəm]
I. adv лат. след смъртта, посмъртно
II. 1. следсмъртен
POST-MORTEM examination аутопсия
2. разг. след събитието (за анализ, обсъждане)
III. 1. аутопсия
2. разг. анализ/обсъждане след състезание/избори и пр

post-natal ['poust'neitl]
a следродилен, постнатален

post office ['poust'ɔfis]
1. поща, пощенска станция
2. POST OFFICE Министерство на пощите
3. вид салонна игра

post-paid ['poustpeid]
a с предплатени пощенски разноски

postpone [poust'poun]
v отлагам, отсрочвам, забавям

postponement [poust'pounmənt]
n отлагане, отсрочване, забавяне

postposition [,poustpə'ziʃn]
n грам. постпозиция

postpositional [,poustpə'ziʃənəl]
а. грам. постпозитивен

postpositive [poust'pɔzitiv]
вж. postpositional

postprandial [poust'prændiəl]
a следобеден

postscript ['poustskript]
n послепис, постскриптум

postulant ['pɔstjulənt]
n църк. послушник

postulate ['pɔstjuleit]
I. 1. постулирам, приемам, предполагам
2. изисквам, искам, предполагам
II. 1. постулат, предположение
2. предпоставка
3. основен принцип, изходно начало

posture ['pɔstʃə]
I. 1. стойка, поза (и прен.)
2. състояние, положение
at the present POSTURE of affairs при сегашното положение на нещата
3. отношение, становище
II. 1. нагласям, поставям в някакво положение/поза
2. заемам поза/положение, позирам
3. прен. позирам, правя се, преструвам се (as на, като)

postwar ['poustwɔ:]
a следвоенен

posy ['pouzi]
1. китка, букет
2. ост. мото, девиз (на пръстен и пр.)

pot [pɔt]
I. 1. гърне, делва, кюп
2. тенджера, чайник, кафеник
3. буркан, кана, канче, кастрон
4. саксия
5. кош за ловене на риба/раци
6. тех. тигел, съд за топене на метали, пота
7. разг. нощно гърне, цукало
8. разг. шкембе
9. изстрел отблизо
to take a POT at стрелям/гръмвам по
10. cn. купа
11. карти мизи, (общ фонд за) залагания
12. разг. сума/куп пари (и POTs of money)
13. разг. важна клечка (обик. big POT)
14. sl. марихуана
15. chimney-pot/cap
a the POT calls the kettle Mack присмял се хърбел на щърбел
to keep the POT boiling печеля колкото за хляба/да свържа двата края, поддържам темпото на игра/работа/разговор
to go to POT sl. провалям се, отивам по дяволите
to take POT luck хапвам, каквото има/дал господ
II. 1. слагам в гърне/съд
2. консервирам (месо и пр.)
POTted meat месна консерва
3. готвя/задyшавам в тенджера/гърне
4. садя/насаждам в саксия (и с up)
5. стрелям, гръмвам (at), застрелвам, убивам (дивеч)
убивам дивеч за храна (нe за спорт)
6. хващам, вземам, спечелвам
7. билярд вкарвам (топка) в дупка
8. правя грънци
9. разг. слагам (дете) на гърне

potable ['poutəbl]
1. a годен за пиене
2. n обик. рl напитка

potage [pɔ'ta:ʒ]
n фр. крем-супа

potash ['pɔtæʃ]
n хим. поташ

potassium [pə'tæsjəm]
n хим. калий

potation [роu'teiʃn]
1. обик. рl пиене
2. (чаша) спиртно питие

potato [pə'teitou]
n (pl-oes) картоф
POTATO crisps/aм. chips пържени картофи
quite the (clean) POTATO нещо (съвсем) редно
small POTATOes незначителен човек/нещо, дреболия
hot POTATO sl. неприятна/опасна работа, щекотлив въпрос

potato beetle [pə'teitoubi:tl]
n aм. колорадски бръмбар

potato bug [pə'teitoubʌg]
вж. potato beetle

potato-trap [pə'teitoutræp]
n sl. уста

pot-bellied ['pɔtbelid]
1. шкембелия
2. кръгъл и широк, тумбест (за печка)

pot-belly ['pɔtbeli]
1. шкембе
2. шкембелия човек, шишко

potboil ['pɔtbɔil]
v aм. пиша/рисувам и пр. как да е/за печалба

pot-boiler ['pɔtbɔilə]
1. книга/картина и пр., написана/нарисувана само за пари
2. автор/художник и пр., който работи само за пари/печалба

pot-bound ['pɔtbaund]
1. насаден в твърде малка саксия
2. прен. ограничен, с подрязани крила

pot-boy ['pɔtbɔi]
n прислужник в кръчма

pot cheese ['pɔttʃi:z]
aм. cottage cheese

poteen [pɔ'ti:n]
n ирл. незаконно произведено уиски

potency ['poutənsi]
1. сила, мощ, могъщество
2. власт, сила, авторитет
3. сила, действие, ефикасност (на лекарство, питие)
4. човек с власт
5. потентност
6. potentiality

potent ['poutənt]
1. книж. могъщ, силен
2. силен, убедителен, авторитетен, влиятелен
3. силен, ефикасен (за питие, лекарство)
4. потентен

potentate ['poutənteit]
n потентат, владетел, властелин

potential [pə'tenʃəl]
I. 1. възможен
2. потенциален, скрит
3. грам. потенциален (за наклонение)
II. 1. възможност (и)
2. физ., ел. потенциал
3. съвкупност от средства, потенциал
4. грам. съcлагателно наклонение, изразяващо възможност

potentiality [pə,tenʃi'æliti]
1. възможност, изгледи
2. потенциалност
3. pl възможности, заложби

potentiate [pə'tenʃieit]
1. усилвам, придавам сила/ефикасност (на)
2. правя възможен

potentilla [poutən'tilə]
n бот. очеболец

pot hat ['pɔthæt]
n sl. бомбе

pothead ['pɔthed]
1. човек, който пуши марихуана
2. тъпак, глупак

potheen вж. poteen

pother ['pɔðə]
I. 1. вълнение, смут, суматоха, суетня
2. шум, врява, гюрултия
to make a POTHER about something прен. вдигам шум за нещо
3. задушлив облак (от прах, дим), думан
II. 1. безпокоя (се), тревожа (се), вълнувам (се), обърквам (се)
2. вдигам шум/врява

pot-herb ['pɔthə:b]
1. зеленчук
2. подправка (магданоз, копър и под.)

pot-hole ['pɔthoul]
1. понор
2. дупка на път

pot-holer ['pɔthoulə]
n изследовател на понори, пещерняк

pot-holing ['pɔthouliŋ]
n изследване на понори

pot-hook ['pɔthuk]
1. кука над огнище
2. ченгелче, кукичка (при писанe)

pothouse ['pɔthaus]
n (долнопробна) кръчма/пивница
POTHOUSE manners просташки обноски

pot-hunter ['pɔthʌntə]
1. ловец, който ловува за прехрана и печалба
2. спортист, който участвува в състезания само заради наградите
3. ам. археолог любител

potion ['pouʃn]
n доза, глътка (лекарство, отрова)
love POTION любовен еликсир

potlatch ['pɔtlætʃ]
1. индианско тържество с размяна на подаръци
2. празненство, гощавка

potman ['pɔtmən]
вж. pot-boy

potpie ['pɔtpai]
n пирог с месо/плодове и пр

pot plant ['pɔtpla:nt]
n саксийно растение

potpourri [,pou'puəri]
1. n фр. сушени розови листа и подправки (за аромат)
2. муз. потпури
3. (сборник от) литературни откъси

pot-roast ['pɔtroust]
I. n задушено месо
II. v задушавам (месо)

potsherd ['pɔtʃə:d]
n археол. къс от глинен съд

pot-shot ['pɔtʃɔt]
1. изстрел наслуки, изстрел отблизо
2. опит наслуки
3. ам. критична забележка, критика

pot-still ['pɔtstil]
n казан

potstone ['pɔtstoun]
n минер, стеатит

pott [pɔt]
n печ. формат, хартия (12 х 15 инча)

pottage ['pɔtidʒ]
n (гъста) чорба, яхния

potter ['pɔtə]
I. n грънчар
POTTER's field гробище за бедняци и чужденци/странници
II. 1. работя отпуснато/лениво (at, in)
2. туткам се, разтакавам се (и с about)
3. to POTTER away пилея, разпилявам

pottery ['pɔtəri]
1. керамични и фаянсови изделия, керамика
2. грънчарство, керамика
3. грънчарница, фабрика за керамични изделия
4. the Potteries облаcт в Англия, център на керамичната индустрия

potto ['pɔtou]
1. n зоол. западноафрикански лемур (Реrodicticus)
2. кинкажу

pot-trained ['pɔt,treind]
a свикнал да ходи на гърне (за дете)

potty ['pɔti]
I. 1. дребен, незначителен, посред ствен (и POTTY little)
2. смахнат
луд (about)
3. лесен, лек, елементарен
II. n разг. гърне (нце) (особ. за дете)

potty-chair ['pɔtitʃɛə]
n детски стол с дупка и гърне (нце)

pouch [pautʃ]
I. 1. торбичка, кесия
2. торбичка под окото
3. зоол. торба на кенгуру/пеликан, торбичка на бузата на маймуна
4. бот. семенна кутийка
5. пощенска/куриерска чанта
6. торбичка за патрони
7. главно шотл. джоб
II. 1. слагам в торбичка, прибирам
2. образувам торба, придавам форма/правя на торба, вися като торба
3. гълтам, поглъщам (за птица, риба)
4. aм. нося/пренасям в пощенска/куриерска чанта

pouf [pu:f]
1. пуф, табуретка, кушетка
2. буфан
3. sl. педераст
4. ост. (подплънка за) дамска прическа руло

pouff [pu:f]
вж. pouf

pouffe [pu:f]
вж. pouf

poulard ['pu:la:d]
n фр. угоена кокошка

poularde ['pu:la:d]
вж. poulard

poult [poult]
n пиленце, пуйче, фазанче

poulterer ['poultərə]
n търговец на домашни птици и дивеч

poulter's measure ['poultəz,meʒə]
n проз. двустишие с 12 и 14 срички

poultice ['poultis]
I. n лапa
II. v слагам лапа (на)

poultry ['poultri]
n домашни птици
POULTRY farm птицеферма

pounce [pauns]
I. 1. (на) хвърлям се, спускам се, връхлетявам (at, on, into)
2. нападам неочаквано
хвашам се (за нечия грешка и пр.) (upon)
to POUNCE at the first opportunity to използвам първата възможност да
II. 1. нокът на хищна птица
2. връхлитане на плячка
3. внезапно нападение
III. 1. прах от пемза за попиване на мастило
2. въглищен прах за понсиране
IV. 1. понсирам
2. полирам с пемза

pound [paund]
I. 1. фунт (мярка 0, 453 кг)
2. фунт, лира (парична единица)
to exact one's POUND of flesh настоявам за точно спазване на договора
II. v проверявам теглото на монети
III. 1. стривам, счуквам (и с up)
2. удрям, блъскам, тропам тежко
3. бомбардирам, обстрелвам (at, on, away at)
4. бия силно (за сърце)
5. ходя/вървя тежко/неуморно (along)
to POUND the pavements aм. обикалям улиците
6. to POUND out изтраквам, изчуквам (на пишеща машина)
7. to POUND away работя неуморно
to POUND a fact home to someone набивам факт в главата на някого
IV. 1. общински обор за заловен в чуждо пасище добитък
2. място за прибиране на неправилно паркирани коли/безстопанствени котки/кучета
3. затвор (и прен.)
4. талян
V. v затварям в общински обор, прибирам

poundage ['paundidʒ]
1. процент върху фунт/върху печалба (на лира), комисиона
2. тегло във фунтове

poundal ['paundəl]
n физ. паундел (единица за сила)

pound-cake ['paundkeik]
n сладкиш, в който се слага по един фунт от всеки продукт

pounder ['paundə]
I. 1. чук, чукало
2. хаван (че)
II. 1. n в съчет нещо, което тежи определен брой фунта (напр. риба)
six-POUNDER шестфунтова риба
2. нещо, което струва/човек, който има определен брой лири
3. оръдие, което изстрелва снаряди с определено тегло във фунтове

pound-foolish ['paund,fu:liʃ]
a небрежен по отношение на големи суми/на сериозни въпроси, на брашното евтин, на триците скъп

pound-net ['paundnet]
n талян

pour [pɔ:]
I. 1. лея (се), изливам (се), изтичам се, стичам се (forth, out, down)
вливам се (into)
2. вали из ведро (и с down)
it's POURing wet/with rain вали като из ведро
3. наливам (чай и пр.), насипвам
4. лея (се), изливам (се) (за думи, звуци) (out, forth)
to POUR out one's tale of misfortune разказвам бедите си
to POUR forth one's ideas излагам (свободно/подробно) идеите си
5. излъчвам, изпускам (светлина и пр.) (forth)
6. прен. бълвам, изхвърлям (тълпи-напр. за влак и пр.)
pour in стичам се (за хора), трупам се, идвам отвсякъде (за писма, покани и пр.), лея се (за дъжд, светлина), настъпвам бързо (за мрак)
pour on изливам, изсипвам (подигравки и пр.) срещу/върху
pour out наливам чая/кафето и пр
II. 1. проливен дъжд, порой
2. поток
3. количество разтопен метал

pourboire [puə'bwa:]
n фр. бакшиш

pouring a проливен

pourparler [puə'pa:lei]
n фр. обик. рl неофициални предварителни преговори

pourpoint ['puəpɔint]
n фр. ист. ватиран мъжки жакет

pousse-cafe [pu:skæ'fei]
n фр. чаша ликъор с кафето след ядене

poussette [pu'set]
n фр. фигура при народен танц, при която партнъорите се въртят един около друг

pout [paut]
I. v цупя (се), муся се
II. n цупене, нацупване, мусене, намусване
the POUTs цупене, сърдене
III. n име на разни видове морски риби (Trisopterus luscus)
михалца, налим (Lota lota)

pouter ['pautə]
1. нацупен човек, недоволник
2. гълъб с голяма гуша (и POUTER-pigeon)

pouty ['pauti]
a aм. нацупен, намусен

poverty ['pɔvəti]
1. бедност, мизерия, нищета
2. липса, бедност (of, in на, откъм)

poverty-stricken ['pɔvətistrikn]
a беден (и прен.), сиромашки, мизерен

powder ['paudə]
I. 1. прах (и лекарство)
2. барут
not worth POWDER and shot прен. който не си струва труда
smell of POWDER боен опит
to smell POWDER for the first time получавам бойно кръщение
to keep one's POWDER dry вземам предпазни мерки
3. пудра (и за перука)
to wear POWDER нося напудрена перука
4. ситен лек сняг
II. 1. поръсвам, наръсвам (with)
2. пудря (се), напудрям (се)
3. стривам на прах, превръщам (се) на прах
4. ам. удрям (топка) силно
5. украсявам с точици/дребни фигурки

powder blue ['paudə,blu:]
1. светлосин цвят
2. хим. кобалтов окис, синка за пране

powder-horn ['paudəhɔ:n]
n ист. барутница

powder keg ['paudə,keg]
1. метален съд за барут
2. прен. барутен погреб

powder-magazine n барутен погреб

powder-monkey ['paudəmʌŋki]
n ист. мор. момче, което носи барут за оръдията

powder-puff ['paudəpʌf]
1. пухче за пудра
2. attr ам. за жени (за спортно състезание)

powder-room ['paudərum]
1. дамска тоалетна
2. мор. барутен склад

powder snow ['paudə,snou]
n лек сух сняг

powdery ['paudəri]
1. като прах
2. покрит/посипан с прах/прашец
3. ронлив (за камък и пр.)

power [pauə]
I. 1. способност, възможност, сила
to do all in one's POWER правя всичко, което мога/което е по силите ми
as far as it lies within my POWER доколкото е във възможностите/по силите ми
beyond/out of one's POWER не по силите/възможностите ми
to put it out of someone's POWER to правя невъзможно за някого да
2. тех. сила (и на обектив), мощ, мощност, енергия, производителност (на машина и пр.)
what POWER do you use? каква двигателна сила/какъв вид енергия използвате
3. механизация, употреба на машини
4. власт (и пол.), могъщество
to have someone in one's POWER държа някого в ръцете си, имам власт над някого
to be in someone's POWER във властта/ръцете съм на някого, подчинен съм на някого
to be in POWER на власт съм (за партия)
to come in/into POWER идвам на власт, спечелвам властта
5. пол. сила, държава, властник
the great POWERs вeликите сили
the POWERs that be силните на деня, властниците
6. юр. пълномощия, права
7. мат. степен
three to the fourth POWER три на чeтвърта степен
8. разг. много, сума
it has done me a POWER of good много ми помогна/ми беше полезно
9. бог, божество
10. рl рел. шеста степен в йeрархията на ангелите
11. ocm. войска, воинство
more POWER to your elbow! браво! желая ви успех!
II. v снабдявам с двигател/енергия, привеждам в действие/движение

power-boat ['pauəbout]
n моторница

power-dive ['pauədaiv]
I. v ав. пикирам, без да изключа мотора
II. n ав. пикиране без изключване на мотора

power-driven ['pauə,drivn]
a моторен

powered ['pauəd]
a в съчет. с... мощност

powerful ['pauəful]
a мощен, силен (и прен.), могъщ

powerhouse ['pauəhaus]
1. електростанция, електроцентрала
2. разг. източник на власт/влияние, човек с голяма власт/влияние

powerless ['pauəlis]
a безсилен, немощен, слаб
to render POWERLESS обезсилвам
to be POWERLESS to resist не мога/нямам сили да се съпротивлявам

power-operated ['pauə,ɔpəreitid]
a с механично задвижване

power pack ['pauə,pæk]
n ел. силова/агрегaтна глава

power-plant ['pauəplæ:nt]
1. електростанция, електроцентрала
2. двигател (на кола и пр.)

power play ['pauə,plei]
1. сп. меле
2. политическа и пр. маневра от позиция на силата

power politics ['pauə,pɔlitiks]
n политика от позиция на силата

power-station ['pauəsteiʃn]
вж. n power-plant

pow-wow ['pаuwau]
I. 1. индианско съвещание
2. врач/баяч у индианците
3. разг., шег. събрание, обсъждане, разискване
II. 1. съвещавам се, обсъждам (about)
2. бая, врачувам

pox [pɔks]
1. в съчет. шарка
2. разг. сифилис
POX on you! дявол да те вземе! чумата да те тръшне!

practicability [,præktikə'biliti]
1. осъществимост, изпълнимост, приложимост
2. проходимост, използваемост (на път и пр.)

practicable ['præktikəbl]
1. осъществим, изпълним, приложим, реален
2. проходим, използваем (за път и пр.)
3. театр. истински, не бутафорен (за врата и пр.)

practical ['præktikl]
I. 1. практичен
2. практически
3. фактически
PRACTICAL owner фактически собственик
4. практикуващ (дадена професия, занаят)
PRACTICAL craftsman/farmer занаятчия/земеделец
PRACTICAL nurse ам. практикуваща медицинска сестра без свидетелство за правоспособност
to have a PRACTICAL knowledge of имам практически познания по, мога да си служа с
II. 1. практически изпит
2. практичен човек

practicality [,prækti'kæliti]
n практически въпрос/предложение

practically ['præktikəli]
1. практически, на практика
2. практично
3. фактически, всъщност
PRACTICALLY speaking всъщност
4. почти

practice ['præktis]
I. 1. практика, приложение
in PRACTICE в действителност, на практика
to carry/put into PRACTICE прилагам (на практика)
2. практика, упражнение, тренировка
PRACTICE makes perfect опитът прави майстора
to be in PRACTICE добре съм упражнен, в добра форма съм
to be out of PRACTICE не съм се упражнявал скоро, загубил съм формата си
3. обичай, навик, привичка, практика, установен ред, юр. процедура
to make a PRACTICE of doing something, to make it a PRACTICE to do something свикнал съм да/постоянно правя нещо
it is the usual PRACTICE така e прието, така се прави обикновено
as is my usual PRACTICE както правя обикновено, както съм свикнал
4. (частна) практика, клиентела (на лекар, адвокат)
to buy/sell a PRACTICE купувам/продавам лекарски кабинет с разработена клиентела
5. обик. рl интриги, машинации
sharpPRACTICE мошеничество
discreditable PRACTICEs тъмни дела
6. attr тренировъчен, за упражнение
PRACTICE teaching учебна практика
II. ам. practise

practician [præk'tiʃn]
1. практик
2. practitioner

practise ['præktis]
1. прилагам (на практика), изпълнявам
to PRACTISE what one preaches върша това, което проповядвам
2. практикувам, занимавам се с (професия и пр.)
3. имам навик, свикнал съм, редовно върша нещо
to PRACTISE early rising винаги ставам рано
4. упражнявам (се), тренирам (се) (с ger)
5. to PRACTISE upon мамя, измамвам, злоупотребявам с (някого, нечие доверие и пр.)

practised ['præktist]
a опитен, излечен
умел, сръчен (in)

practitioner [præk'tiʃənə]
n практикуващ лекар/адвокат
general PRACTITIONER лекар по обща медицина (не специалист)

praecipe ['pri:sipi]
n юр. призовка, съдебно нареждане

praecocial [pri'kouʃəl]
a зоол. който още след излюпването си търси сам храната

Praesidium [pri'zi:diəm]
n президиум

praetor ['pri:tə]
n лат. претор

praetorian [pri:'tɔriən]
1. a преториански
2. n войник от преторианската гвардия

pragmatic [præg'mætik]
I. 1. фил. прагматически
2. догматичен, със самомнение
3. който обича да се меси в чужди работи, натрапчив
4. практичен, реален, реалистичен (не идеалистичен)
5. ост. държавен
PRAGMATIC sanction указ на държавен глава със сила на основен закон
II. 1. човек, който обича да се меси в чужди работи, човек със самомнение
2. PRAGMATIC sanction

pragmatical [præg'mætikl]
вж. pragmatic

pragmatism ['prægmətizm]
1. фил. прагматизъм
2. догматичност, педантизъм
3. натрапчивост

pragmatist ['prægmətist]
1. прагматик, последовател на прагматизма
2. догматик
3. натрапчив човек

pragmatize ['prægmətaiz]
v представям като действителен/реален

prairie ['рrɛəri]
n прерия, степ

prairie chicken ['prɛəri,tʃikn]
n вид сев. -ам. глухар

prairie dog ['prɛəri,dɔg]
n сев. -ам. гризач, подобен на лалугер

prairie grouse ['prɛəri,graus]
вж. prairie chicken

prairie hen ['prɛəri,hen]
вж. prairie chicken

prairie schooner ['prɛəri,sku:nə]
n ам. ист. покрита кола на преселници

prairie wolf ['prɛəri,wulf]
n койот (Canis latrans)

praise [preiz]
I. v хваля, възхвалявам, похвалвам
II. n похвала, възхвала, хвалба
to speak in someone's PRAISE хваля някого
to sing/sound someone's PRAISEs възхвалявам/превъзнасям някого
to be loud in someone's PRAISE (s) високо хваля някого
PRAISE be! слава богу! PRAISE be to God! хвала на бога!

praiseworthy ['preizwə:ði]
a похвален, достоен за похвала

praline ['pra:li:n]
n пралина (бонбон)

pram [præm]
I. разг. съкр. от perambulator
II. n вид плоскодънна гемия

prance [præns]
I. 1. подскачам, изправям се на задните си крака
2. скачам, лудувам
разлудувам се (и с about)
3. вървя/държа се важно, перча се
II. n скок, подскачане

prandial ['prændiəl]
a обеден, за/на обед

prang [præŋ]
I. 1. свалям (самолет), падам (за самолет), катастрофирам
2. бомбардирам успешно
II. n катастрофа

prank [præŋk]
I. n лудория, шега
to play PRANKs on someone правя си шеги с някого
II. 1. крася, украсявам
кича (се), гиздя (се) (и с up, out)
2. перча се

prankish ['præŋkiʃ]
a шеговит, палав

prase [preiz]
n минер. вид зеленикав кварц

prate [preit]
I. v бъбря, бърборя, дърдоря, дрънкам
II. n бърборене, брътвене, брътвеж

pratfall ['prætfɔ:l]
1. n разг. падане по задника
2. унизителен провал, резил

pratincole ['prætiŋkoul]
n блатна лястовица, кафявокрил огърличник (Glareola pratincola)

pratique [præ'ti:k]
n фр. мор. разрешение на кораб да влезе в пристанище след санитарна проверка

prattle [prætl]
I. v бъбря, бърборя, приказвам
II. n (детско) бърборене, брътвеж, приказки

prattler n бърборко

prawn [рrɔ:n]
I. n едра скарида
II. v ловя скариди

pray [prei]
1. моля се, чета молитви
to PRAY forgiveness моля за прошка
2. моля, умолявам
(I) PRAY (you) моля (ви се)
to PRAY in aid призовавам/моля за помощ
to be past PRAYing for безнадеждно болен съм, загубен съм, безнадеждно глупав съм

prayer [prɛə]
I. 1. молитва
2. молба
at my PRAYER по моя молба
II. 1. молещ се, молител
2. ам. разг. най-малък шанс за успех

prayer-book ['prɛəbuk]
n молитвеник

prayerful ['prɛəful]
1. набожен
2. искрен, сериозен

prayer-mat ['prɛəmæt]
n килимче, на което мохамеданите коленичат при молитва

prayer-rug ['prɛərʌg]
вж. prayer-mat

prayer-wheel ['prɛəwi:l]
n въртяща се цилиндрична кутия, на която са написани молитвите на тибетските будисти

praying-mantid ['preiiŋ,mæntid]
n зоол. богомолка

praying-mantis ['preiiŋ,mæntis]
вж. praying-mantid

pre [pri:]
pref пред, предварително

preach [pri:tʃ]
I. v проповядвам (и прен.), чета/произнасям проповед, поучавам
to PREACH at someone насочвам проповедта си срещу някого
II. n разг. проповед (и прен.)

preacher ['рri:tʃə]
n проповедник (и прен.)
the PREACHER библ. Соломон

preachify ['pri:tʃifai]
v пренебр. назидавам, чета морал

preachment ['pri:tʃmənt]
n дълга и скучна проповед

preachy ['рri:tʃi]
a рaзг. склонен да морализира/поучава

preamble [pri:'æmbl]
I. n встъпление, предисловие, увод (на част)
II. v правя предисловие

pre-arrange [,рri:ə'reindʒ]
v споразумявам се/уреждам предварително

prebend ['prebənd]
n църк. пребенда

prebendary ['prebəndəri]
n църк. пребендарий

precarious [pri'kɛəriəs]
1. несигурен, зависещ от волята на друг (за доход и пр.)
2. несигурен, опасен, случаен, рискован, пълен с опасности
to make a PRECARIOUS living едва си изкарвам прехраната
3. съмнителен, необоснован

precariously [pri'kɛəriəsli]
adv едва-едва, несигурно

precatory ['prekətəri]
a умолителен, изразяващ желание
PRECATORY words юр. желание на завещател
PRECATORY trust юр. воля на завещател

precaution [pri'kɔ:ʃn]
1. предпазливост, внимание
2. предпазна мярка

precautionary [pri'kɔ:ʃənəri]
a предпазен, предохранителен

precautious [pri'kɔ:ʃəs]
a предпазлив, внимателен

precede [pri'si:d]
1. предшествувам, предхождам
2. стоя над, заемам по-виcоко положение от, имам предимство пред
3. върша нещо преди нещо друго, подготвям

precedence ['presidəns]
1. предимcтво, преднина
to have/take PRECEDENCE over имам предимство пред, превъзхождам, предхождам
ladies have PRECEDENCE най-напред дамите
2. първенство, старшинство, чин, ранг

precedency ['presidənsi]
вж. precedence

precedent [pri'si:dənt]
I. 1. предишен, предходен, предшествуващ
2. предварителен
II. n прецедент

precedented ['presidentid]
a за който има прецедент

preceding [pri'si:diŋ]
а, adv предишен, преден, преди

precentor [pri'sentə]
1. регент на хоровото пеене (в църква)
2. отговорник за музиката в катедрала

precept ['pri:sept]
1. правило, предписание, заповед, поучение, наставление
2. юр. изпълнителен лист
заповед за събиране на налози/за провеждане на избoри

preceptive [pri'septiv]
a поучителен, наставнически

preceptor [pri'septə]
1. учител, наставник
2. ист. глава на монашеско братство на рицарите темплиери

preceptorial [,pri:sep'tɔ:riəl]
a учителски, наставнически

preceptory [pri'septəri]
n ист. (земя/сгради на) монашеско братство на рицарите темплиери

preceptress [pri'septris]
ж. р. от preceptor

precession [pri'seʃn]
1. движение напред, напредване
2. астр. прецесия

precinct ['pri:siŋkt]
1. оградено място около здание
рl околности, район около здание
2. aм. избирателен/полицейски район
3. граница, предел
4. градски квартал, където е забранено движението на моторни коли (u pedestrian PRECINCT), квартал, определен за дадена цел
shopping PRECINCT търговски квартал

preciosity [,preʃi'ɔsiti]
n префиненост, превзетост, маниерност

precious ['preʃəs]
I. 1. скъпоценен
2. ценен, скъп, любим
3. префинен, превзет, маниерен
4. разг. ужасен, истински
you've made a PRECIOUS mess of it хубава каша си забъркал
it costs a PRECIOUS sight more than I can afford струва много повече, отколкото мога да дам
he's a PRECIOUS rascal голям/истински мошеник е
keep your PRECIOUS tickets дръж си прословутите билети
II. adv съвсем, много, ужасно
he has PRECIOUS little to say почти няма какво да каже
to take PRECIOUS good care of добре се грижа за
it's PRECIOUS cold ужасно е студено

precipice ['presipis]
n пропаст, бездна, урва
on the brink/edge of a PRECIPICE на края на пропастта, прен. пред катастрофа/гибел

precipitable [pri'sipitəbl]
a хим. утаим

precipitance [pri'sipitəns]
1. прибързаност, необмисленост, нещо прибързано/необмислено
2. бързина, стремглавост, ненадейност, внезапност

precipitancy [pri'sipitənsi]
вж. precipitance

precipitant [pri'sipitənt]
n хим. утаител

precipitate [pri'sipiteit]
I. 1. хвърлям, повалям
2. хвърлям (в някакво състояние, война) (into)
3. ускорявам
4. хим. утаявам (се)
5. метеор. сгъстявам (пари), така че да се образува дъжд/роса и пр., сгъстявам се и падам като дъжд, роса и пр
6. падам/втурвам се презглава
7. изпадам внезапно (в дадено състояние)
II. 1. хим. утайка
2. метеор. валеж, кондензирана влага
III. 1. бърз, прибързан, внезапен, стремглав
2. прибързан, необмислен

precipitation [pri,sipi'teiʃn]
1. хвърляне, запращане, падане/втурване презглава
2. прибързаност, необмисленост, прибързана/необмислена постъпка
3. хим. утаяване, утайка
4. метеор. (количество на) валеж, дъжд/сняг/роса и пр

precipitous [pri'sipitəs]
1. много стръмен, отвесен
2. ряд. прибързан, необмислен

precis [prei'si:]
I. n фр. (pl prcis) кратко изложение, резюме, извлечение, конспект
II. v резюмирам, излагам накратко, конспектирам

precise [pri'sais]
1. точен, определен
at the PRECISE moment when точно в момента, когато
2. точен, изискан, педантичен, добросъвестен до дребнавост, отмерен (за жест и пр.), коректен, издържан

precisely [pri'saisli]
1. точно, определено, ясно
2. именно, точно така, съвсем вярно

precisian [pri'siʒən]
1. формалист, педант
2. рел. поддръжник на строго спазване на религиозните форми, пуритан

precision [pri'siʒən]
1. точност, прецизност
2. attr точен, прецизен (за уред. стрелба и пр.)

precisionist [pri'siʒənist]
вж. precisian

preclude [рri'klu:d]
1. изключвам (възможността за)
отстрaнявам (опасността от), правя невъзможен
2. попречвам, спирам, спъвам (from с ger)
to PRECLUDE someone from doing something попречвам някому да направи нещо

preclusive [pri'klu:siv]
a който изключва/отстранява/попречва (of)

precocial вж. praecocial

precocious [pri'kouʃəs]
1. ранно/преждевременно развит (за човек, дарба и пр.), не за възрастта (за знания и пр.)
2. който цъфти/зрее рано, ранозреен

precociousness [рri'kouʃəsnis]
1. ранно/преждевременно развитие
2. ранозрелост

precocity [pri'kɔsiti]
вж. precociousness

precognition [,pri:kəg'niʃn]
1. книж. предварително (по) знание, предчувствие
2. шотл. юр. предварителен разпит на свидетели

preconceive [,рri:kən'si:v]
1. създавам си мнение/представа предварително
PRECONCEIVEd idea предубеждение
2. предвиждам

preconception [,pri:kən'sepʃn]
1. предварителна представа
2. предубеждение

preconcerted [,pri:kən'sə:tid]
a предварително уговорен

precondition [,pri:kən'diʃn]
I. n предварително условие, предпоставка
II. v подготвям предварително

pre-conquest [,pri:'kɔŋkwest]
a отпреди норманското нашествие в Англия в 1066 г

precursor [pri'kə:sə]
n предшественик, предтеча, предвестник

precursory [pri'kə:səri]
a предварителен, уведен, встъпителен, предшествуващ

predaceous [pri'deiʃəs]
1. хищен, граблив
2. predacious хищнически, грабителски

predacious [pri'deiʃəs]
вж. predaceous

pre-date [,pri:'deit]
вж. ante-date

predation [pri'deiʃn]
n хищничество, хищнически начин на живот
PREDATION pressure въздействие на хищните животни върху околната среда, опасност от загиване на животните, с които се хранят хищниците

predator ['predətə]
n хищник

predatory ['predətəri]
1. граблив, хищен
2. грабителски, хищнически

predecease [,pri:di'si:s]
I. v умирам преди (някого)
II. n по-ранна смърт (на някого преди друг)

predecessor [,pri:di'sesə]
1. предшественик
2. праотец
3. предишен план и пр

predestinate [,pri:destineit]
I. v предопределям (и рел.), орисвам
II. a предопределен

predestination [,pri:desti'neiʃn]
n предопределение (и рел.), орис, съдба

predestine [pri'destin]
v предопределям, орисвам

predetermine [,pri:di'tə:min]
1. предопределям, предрешавам
2. повлиявам (на), накарвам, определям (начин на действие и пр.)

predicable ['predikəbl]
1. лог. a които може да се твърди/заяви
2. n атрибут

predicament [pri'dikəmənt]
1. затруднено/опасно положение, затруднение
I'm in the same PREDICAMENT и аз съм в същото положение
2. лог. predicable 2.
pl категории

predicant ['predikənt]
1. a проповеднически, проповядващ
2. n проповедник

predicate ['predikeit]
I. 1. твърдя, заявявам
to PREDICATE goodness or badness of a motive твърдя, че даден мотив е добър или лош
2. предполагам (като естествено качество)
нaлагам (като последствие)
3. ам. основавам се (за теория и пр.) (on)
II. 1. лог. предикат
2. грам. сказуемо, предикат

predication [,predi'keiʃn]
1. заявяване, твърдене, твърдение
2. грам. предикация
verbs of incomplete PREDICATION глаголи, които изискват допълнение/сказуемно определение

predicative [pri'dikətiv]
I. 1. изказващ, изразяващ (of)
2. грам. предикативен, сказуемен
II. n грам. сказуемно име, именна част на сказуемо, предикатив

predicatively [pri'dikətivli]
adv като сказуемно име/именна част на сказуемо

predicatory [pri'dikətəri]
a проповеднически, склонен да проповядва

predict [pri'dikt]
v предсказвам, предричам, пророкувам

predictable [pri'diktəbl]
a който може да се предскаже, чиито постъпки могат да се предвидят

prediction [pri'dikʃn]
n предсказване, предричане, предвиждане, пророкуване, предсказание, пророчество

predictive [pri'diktiv]
a пророчески

predictor [pri'diktə]
1. предсказател, пророк
2. воен. уред за определяне височината, скоростта и пр. на неприятелски самолет

predilection [,predi'lekʃn]
n склонност, пристрастие
предпочитание (for)

predispose [,pri:dis'pouz]
v предразполагам (to)

predisposition [,pri:dispə'ziʃn]
n предразположение, склонност (to)

predominance [pri'dɔminəns]
n надмощие, превъзходство, преобладаване

predominant [pri'dɔminənt]
a преобладаващ, доминиращ, превъзхождащ

predominantly [pri'dɔminəntli]
adv преимуществено, главно

predominate [pri'dɔmineit]
v преобладавам, доминирам, господствувам (over), имам най-голямо значение, превъзхождам

pre-election [,pri:i'lekʃn]
1. предварителен избор
2. attr предизборен

preeminance [pri:'eminəns]
n превъзходство

pre-eminant [pri:'eminənt]
a превъзходен, отличен, виден, бележит

pre-eminence n превъзходство

pre-eminent n превъзходен

pre-empt [pri:'empt]
1. купувам/завладявам преди друг
2. присвоявам (предварително)
3. ам. придобивам право да закупувам земя преди други
4. ам. замествам, измествам
5. бридж правя баражен анонс

pre-emption [pri'empʃn]
1. (право на) купуване/завладяване преди друг
2. право на воюваща страна да залавя и купува на определена цена стоки, изпращани на неприятеля от неутрална страна (и right of PRE-EMPTION)
3. присвояване
4. нападение, извършено, за да се изпревари нападение от страна на противника

pre-emptive [pri'emptiv]
1. свързан с право/който дава право да се купи преди друг
2. бридж баражен
PRE-EMPTIVE bid баражен анонс
3. който поема инициативата (за нападение)

preen [pri:n]
1. чистя с клюн
refl чистя си перата с клюн
2. стягам, подреждам (дрехи)
refl нагласям се, нагиздям се
3. refl гордея се, надувам се, перча се (on с)

pre-engineered [,pri:endʒi'niəd]
a стр. панелен, от готови конструкции

pre-exilian [,pri:eg'ziliən]
a библ. отпреди изгнанието на евреите в Египет

pre-exilic [,pri:eg'zilik]
вж. pre-exilian

pre-exist [,pri:ig'zist]
v съществувам по-рано (в друга форма или образ)

pre-existence [,pri:ig'zistəns]
n предишно/по-ранно съществуване

pre-fab ['pri:fæb]
n разг. сграда от готови сглобяеми елементи

pre-fabricate [pri:'fæbrikeit]
1. изработвам предварително, изработвам стандартни сглобяеми части/елементи
PRE-FABRICATEd honse pre-fab
2. прен. произвеждам стандартно

preface ['prefis]
I. n предговор, предисловие, уводни бележки
II. 1. пиша предговор на (книга)
започвам (реч и пр.) (with), правя уводни бележки
2. предшествувам, водя към
3. ам. стоя/намирам се пред

prefatory ['pre:fətəri]
a уводен, встъпителен

prefect ['pri:fekt]
1. ист. префект
2. шеф, началник (на отдел и пр.)
PREFECT of police префект на парижката полиция
3. уч. ученик, отговорник за дисциплината на по-малките ученици

prefectorial [,pri:fek'tɔ:riəl]
a префекторски, на префект/шеф

prefecture [pri:'fektʃə]
n префектура

prefer [pri'fə:]
1. предпочитам (to пред, to с inf, ger)
to PREFER walking to riding предпочитам да вървя пеш, отколкото да яздя
I'd PREFER him to stay here предпочитам той да остане тук
2. повишавам (в чин, на служба), назначавам
3. подавам (молба и пр.), повдигам (обвинение), предявявам (иск), предлагам за разискване

preferable ['рrefərəbl]
a предпочитателен, за предпочитане

preferably ['prefərəbli]
adv за предпочитане, по-добре

preference ['prefərəns]
1. предпочитание, нещо, което се предпочита
to have a PREFERENCE for предпочитам
I should choose this in PREFERENCE to any other бих предпочел това, отколкото което и да е друго
this is my PREFERENCE предпочитам това
2. преимуществено право, привилегия, предимство, право на избор
3. пол. ик. облагодетелствуване на една страна с по-ниски вносни мита
PREFERENCE bonds/shares/stock привилегировани акции

preferential [,prefə'renʃəl]
a ползващ се с предпочитание/предимство, привилегирован
to get/receive/enjoy PREFERENTIAL treatment получавам/дава ми се привилегия, правят ми се отстъпки
PREFERENTIAL duties/tariff по-ниски мита (на привилегирована страна)
PREFERENTIAL right привилегия, предимство
PREFERENTIAL shop ам. предприятие, задължено по договор с профсъюз да дава предпочитание на членовете му

preferentialism [,prefə'renʃəlizm]
n (система на) даване привилегии по отношение на мита и пр

preferment [рri'fə:mənt]
1. повишение, повишаване, назначение (to an office на служба)
2. привилегия, предимство (при заплащане, купуване и пр.)
3. предявяване (на иск), повдигане (на обвинение)

preferred bonds [pri'fə:d,bɔndz,,ʃɛəz,,stɔk]
вж. preference

prefigure [pri:'figə]
1. представям/загатвам предварително
2. представям си предварително, създавам си предварителна представа за

prefix ['pri:fiks]
I. 1. грaм. представка, префикс
2. титла пред име (Mr, Sir, Dr)
II. 1. слагам/поставям като увод (to), прибавям в началото на
2. грaм. слагам представка (to на)

preform [pri:'fɔ:m]
v оформявам/образувам предварително

preformative [,pri:'fɔ:mətiv]
1. грам. a употребен/сложен като представка
2. n (дума/сричка, употребена като) представка

pregnable ['pregnəbl]
a превземаем, уязвим

pregnancy ['pregnənsi]
1. бременност
2. богатство, пълнота, съдържателност, плодовитост

pregnant ['pregnənt]
1. бременна
2. богат, жив (за въображение и пр.), съдържателен, многозначителен (за думи и пр.), плодовит, резултатен
пълен, натежал (with)
PREGNANT with life пълен с живот
PREGNANT age важна епоха, епоха, пълна със събития
political events PREGNANT with consequences политически събития, които водят до важни последици
PREGNANT construction израз, загатващ повече, отколкото е казано

pregnantly ['pregnəntli]
adv съдържателно, многозначително

prehensile [pri'hensail]
1. зоол. хватателен, за хващане
2. схватлив
3. със силно морално/естетическо чувство

prehension [pri'henʃn]
1. зоол. хващане, залавяне
2. схващане, схватливост, усещане, усет

prehistoric [,pri:his'tɔrik]
1. предисторически
2. разг. остарял, допотопен

pre-history [pri:'histəri]
1. праистория, предисторическа археология
2. предистория (на събитие и пр.)

pre-human [pri:'hju:mən]
a отпреди появата на човека, на прадедите на човека, на човекоподобните маймуни

pre-judge [pri:'dʒʌdʒ]
v осъждам предварително, съставям си предварително мнение, предрешавам

prejudical a вреден, в ущърб

prejudice ['predʒudis]
I. 1. предубеждение
предразсъдък (against)
2. предразположение (in favour of)
3. юр. вреда, загуба, щета
to the PREJUDICE of във вреда на
without PREJUDICE без ущърб на правата/исканията на някого
without PREJUDICE to the solution of the question без да се предрешава въпросът
II. 1. създавам предубеждение у, настройвам (against)
повлиявам (in favour of)
2. увреждам, ощетявам, намалявам (възможности и пр.)

prejudicial [,predʒu'diʃəl]
a вреден, в ущърб (to)

prelacy ['preləsi]
1. прелатство
2. често неодобр. управление на църквата чрез прелати

prelate ['prelit]
n прелат

prelect [pri'lekt]
v чета лекция

prelection [pri'lekʃn]
n лекция

prelibation [,pri:lai'beiʃn]
n предвкусване

prelim [pre'lim]
1. n разг. предварителен/приемен изпит
2. pl печ. начални страници
3. aм. сп. по-маловажен мач преди главната среща

preliminaries n предварителни действия или мероприятия

preliminary [pri'liminəri]
I. a предварителен, подготвителен
PRELIMINARY advice предупреждение
PRELIMINARY examination приемен изпит
II. 1. рl приготовления
предварителни/подготвителни мерки/разговори/преговори (to)
2. увод, встъпление
3. prelim

prelude ['prelju:d]
I. 1. прелюдия
2. встъпление, увод, въведение
подготовка (to)
II. 1. въвеждам, подготвям, загатвам за, служа като увод към
2. свиря прелюдия

prelusion [рri'lu:ʒn]
n прелюдия, увод, встъпление

prelusive [pri'lu:siv]
a встъпителен, уволен, подготвителен, който служи като прелюдия

premature ['premətʃə]
a преждевременен, твърде ранен, ненавременен, необмислен, прибързан
PREMATURE baby недоносено бебе

prematurity [,premə'tʃuəriti]
1. преждевременност, необмисленост, прибързаност
2. ранно/преждевременно развитие/разцъфтяване/зреене

premeditate [pri:'mediteit]
v обмислям/планирам предварително

premeditated [pri:'mediteitid]
a предумишлен, съзнателен, преднамерен, обмислен, премерен (за думи)

premeditation [,pri:medi'teiʃn]
n предварително обмисляне/планиране, преднамереност
with PREMEDITATION юр. предумишлено

premier ['premiə]
1. a пръв, главен, старши
2. n премиер, министър-председател

premiere ['premiɛə]
I. 1. премиера
2. актриса, която играе главната роля
II. 1. давам премиера на
2. явявам се за пръв път пред публика (в главната роля)

pre-minantly [pri:'eminəntli]
adv главно, преди всичко

premise ['premis]
I. 1. предпоставка, предварително условие
2. рl помещение, сграда, заведение, къща (заедно с двора)
on the PREMISEs в заведението/сградата, на мястото
to warn someone off the PREMISEs предупреждавам някого да напусне сградата/заведението и пр
3. рl юр. встъпителна част на документ
II. 1. правя предпоставка, предпоставям, приемам (that че)
2. въвеждам, започвам (with)

premises n уводна част на договор, по-напред упоменати условия, точки или положения, помещение

premiss ['premis]
вж. premise

premium ['pri:miəm]
1. награда, възнаграждение
2. фин. допълнителеи дивидент/сума/вноска
to sell/stand at a PREMIUM котирам се на висока цена, прем. котирам се, на почит съм, имам висока цена
to pot a PREMIUMon насърчавам, поощрявам
2. застрахователна премия
3. такса за обучение на занаят и пр

premonish [pri'mɔniʃ]
v предупреждавам

premonition [,pri:mə'niʃn]
1. предчувствие (of)
2. предупреждение (of)

premonitory [pri'mɔnitəri]
a предупредителен, предварителен

prenatal [,pri:'neitl]
a мед. пренатален, предшествуващ раждането

prentice ['prentis]
1. ост. чирак
2. attr неопитен
to try one's PRENTICE hand правя първи/несполучлив опит

preoccupation [pri,ɔkju'peiʃn]
1. замисленост, умисленост, разсеяност
2. главна грижа/занимание
my greatest PREOCCUPATION първата ми грижа, това, което най-много ме занимава/интересува
3. по-раншно заселване/заемане

preoccupied [pri'ɔkjupaid]
a разcеян, замислен, зает с мисли/грижи

preoccupy [pri'ɔkjupai]
1. занимавам, поглъщам вниманието на
2. завземам/заемам преди друг

pre-ordain [,pri:ɔ:'dein]
1. предопределям
2. уреждам/нареждам предварително

prep [prep]
I. 1. първоначално училище (и PREP school)
2. подготовка на уроците, занимание
II. 1. ходя в първоначално училище
2. готвя си уроците
3. aм. подготвям за операция/изпит

prepackaged [,pri:'pækidʒd]
a пакетиран (за стока)

prepacked [pri:'pækt]
вж. prepackaged

prepaid вж. prepay

preparation [,prepə'reiʃn]
1. подготовка, приготовления
to be in PREPARATION подготвям се (за издание и пр.)
2. подготовка на уроци, занимания
3. препарат

preparative [pri'pærətiv]
1. a подготвителен, предварителен
PREPARATIVE to като подготовка към/на
2. n подготовка, воен. сигнал за подготовка

preparatory [pri'pærətəri]
a подготвителен, предварителен, уводен, встъпителен
PREPARATORY to като подготовка за, преди
PREPARATORY school първоначално училище
aм. частно училище, подготвящо за постъпване в колеж

prepare [pri'pɛə]
v готвя (се), подготвям (се), приготвям (се)
to be PREPAREd to готов съм да
I am not PREPAREd to say не мога да кажа
great events are preparing готвят се/предстоят големи събития

preparedness [pri'pɛədnis]
n готовност, подготвеност

prepay [pri:'pei]
v (-paid) предплащам
answer prepaid с платен отговор

prepense [pre'pens]
a предумишлен, преднамерен

preponderance [pri'pɔndərəns]
n превес, преобладаване
превъзходство (over)

preponderant [pri'pɔndərənt]
a преобладаващ, имащ превес/превъзходство

preponderate [pri'pɔndəreit]
v надвишавам, превъзхождам, натежавам (по брой, значение и пр.)
преобладавам (over)

preposition [prepə'ziʃn]
n грaм. предлог

prepositional [prepə'ziʃənəl]
a грaм. предложен

prepositive [pri:'pɔzitiv]
a грaм. употребен като представка

prepossess [,pri:pə'zes]
1. предразполагам (in favour of), правя благоприятно впечатление на
2. създавам предубеждение (against), правя неблагоприятно впечатление на
3. вдъхвам (чувство и пр.) (with)
4. поглъщам, завладявам (за мисъл и пр.)

prepossessing [,pri:pə'zesiŋ]
a привлекателен, симпатичен, предразполагащ

prepossession [,pri:pə'zeʃn]
1. предразположение, склонност
2. предубеждение

preposterous [pri'pɔstərəs]
a абсурден, нелеп, безсмислен

prepotency [pri'poutənsi]
1. по-голяма сила, превъзходство
2. биол. доминантност

prepotent [pri'poutənt]
1. по-силен, превъзхождащ
2. биол. доминантен

prepuce ['pri:pju:s]
n анат. препуциум

pre-raphaelite ['pri:'ræfəlait]
1. a изк. от школата на прерафаелитите (англ. художници от втората половина на XIX в.)
2. n художник прерафаелит

prerequisite [,pri:'rekwizit]
1. a необходим като условие
2. n предпоставка, необходимо условие (for, of, to)

prerogative [pri'rɔgətiv]
1. (изключително) право, привилегия, прерогатив
2. attr прерогативен

presage ['presidʒ]
I. n знамение, предвестие, предсказание, предчувствие
II. v предсказвам, вещая, предвещавам, предчувствувам

presbyopia [,prezbi'oupiə]
n мед. старческо зрение, пресбиопия

presbyter ['prezbitə]
n презвитер, свещеник, старейшина

presbyteral [prez'bitərəl]
a презвитерски, свещенически

presbyterial [prezbi'tiəriəl]
вж. presbyteral

Presbyterian [,prezbi'tiəriən]
1. a презвитериански
2. n презвитерианец

presbytery ['prezbitri]
1. олтар
2. дом на енорийски католически свещеник
3. църковен съвет у презвитерианците
облаcт под управлението на този съвет

preschool [,pri:'sku:l]
1. a предучилищен
2. n детска градина

prescience ['presiəns]
n предведение, предвиждане, далновидност

prescient ['presiənt]
a който знае предварително, който предвижда, далновиден

prescind [pri'sind]
v отделям, откъсвам, откъсвам се, откъсвам вниманието си, абстрахирам се

prescribe [pri'skraib]
1. предписвам (и лекарство, режим), определям, установявам (правила и пр.), предвиждам (наказание-за закон)
2. юр. предявявам право на давност, губя право на давност

prescription [pri'skripʃn]
1. нареждане, предписване, определяне, установяване
2. правило, предписание, неписан закон
3. мед. рецепта, (предписано) лекарство/лечение
4. юр. право на давност (и positive PRESCRIPTION)
negative PRESCRIPTION ограничение на срока на давност

prescriptive [pri'skriptiv]
1. който предписва/установява (правила и пр.), нормативен (за граматика)
2. юр. основан на право на давност
3. установен по традиция, неписан (за закон)

presence [prezns]
1. присъствие, наличие, наличност
in the PRESENCE of в присъствието на, при наличността на
your PRESENCE is requested поканени сте да присъствувате
UN PRESENCE присъствие на военна комисия или представители на ООН в дадена страна
2. крал, високопоставено лице, аудиенция
to be admitted to the PRESENCE бивам въведен при краля и пр.
in such an august PRESENCE пред такова високопоставено лице
3. вид, държане, осанка, човек с представителна външност
man of noble PRESENCE човек с благородна осанка
he has a PRESENCE има внушително/внушаващо респект държане
4. дух, невидима сила

present [preznt]
I. 1. predic присъствуващ, който се намира/е на лице
to be PRESENT присъствувам
those PRESENT присъствуващите
PRESENT in one's recollection/memory жив в паметта
2. настоящ, сегашен, днешен, съвременен
the PRESENT day/time сега, днес, сегашните времена
at the PRESENT time сега, в момента, понастоящем, днес
PRESENT worth/value действителна стойност (в момента)
of PRESENT interest от непосредствен интерес
PRESENT danger непосредствена опасност
the PRESENT volume тази книга, книгата, за която говорим
the PRESENT writer пишещият тези редове
3. грам. сегашен
4. ост. бърз, готов
a very PRESENT help in trouble помощ, на която винаги можем да разчитаме при беда
PRESENT wit бърз ум
II. 1. настояще
at PRESENT по настоящем, сега, в момента
for the PRESENT (сега-) засега
2. грам. сегашно време
юр. by these PRESENTs въз основа на тези документи, с настоящото (писмо и пр.)
III. n подарък, дар
to make someone a PRESENT of something, to give something as a PRESENT to someone подарявам някому нещо
IV. 1. представям
2. refl представям се, явявам се, идва ми, хрумва ми (идея и пр.)
3. подавам (заявление и пр.), предявявам (искане и пр.), повдигам (обвинение), предлагам (за разискване), представям (чек за изплащане)
4. представям, давам, показвам (пиеса, актъор и пр.), представям, играя (роля)
5. представям, показвам
to PRESENT a smiling face to the world показвам се винаги усмихнат, винаги съм усмихнат
to PRESENT a ragged appearance имам парцалив вид
a good opportunity PRESENTs itself представя ни се добър случай
writer who is good at PRESENTing his characters писател, който умее да обрисува героите си
6. представлявам, предизвиквам, създавам (затруднение и пр.)
7. подарявам (something to someone, someone with something)
8. изказвам, поднасям
to PRESENT one's compliments изразявам/изказвам уважението си
9. воен. насочвам (оръжие)
to PRESENT (arms) вземам за почест
10. назначавам/определям (кандидат) за свещенически пост/владишки сан
V. n воен.
at the PRESENT за почест

presentable [pri'zentəbl]
1. приличен, за пред хора (за вид, дрехи и пр.)
2. подходящ за представяне, сценичен (за пиеса)

presentation [,prezən'teiʃn]
1. представяне, явяване
2. предявяване
3. представяне (на пиеса, герои в книга и пр.)
4. подаряване, поднасяне, дар
PRESENTATION copy дар от автора
5. мед. положение на детето при ражданe, предлежание
6. псих. представа
7. църк. (право на) назначаване на свещеник/даване на владишки сан

present-day ['preznt'dei]
a съвременен, днешен, сегашен

presentiant [pri'senʃiənt]
a предчувствуващ (of)

presentiment [pri'zentimənt]
n предчувствие (of за)

presently ['prezntli]
1. скоро, след малко, по-после, по-късно
2. ам. понастоящем, сега
3. ост. веднага

presentment [pri'zentmənt]
1. представяне, обрисовка, изобразяване (на характери и пр.), изложение (на случай и пр.), изпълнение (на роля)
2. представяне (на сметка за изплащане)
3. донесение, жалба (от енориаши пред владика и пр.)
4. юр. повдигане на обвинение от страна на съдебни заседатели

preservation [,prezə'veiʃn]
1. запазване, опазване
in a good state of PRESERVATION добре запазен
2. консервиране

preservationist [,prezə'veiʃənist]
1. природозащитник
2. защитник на културните ценности

preservative [pri'zə:vətiv]
I. 1. предпазващ, запазващ
2. консервиращ
II. n средство за запазване/предпазване/консервиране

preserve [pri'zə:v]
I. 1. запазвам, закрилям, пазя (мълчание), спазвам (приличие), пазя, тача (традиции и пр.)
2. консервирам, правя сладко от (плодове), подходящ съм за консервиране
3. охранявам от бракониери, отглеждам и пазя дивеч
II. 1. често рl сладко, конфитюр
2. резерват (за дивеч и пр.)
3. рl защитни очила

preside [pri'zaid]
1. председателствувам (at)
2. контролирам, имам власт (over)
3. царя, преобладавам (и прен.)
4. седя начело на масата
5. свиря като солист (at the organ, etc. на орган и пр.)

presidency ['prezidənsi]
n председателство, президенство, председателски/президентски пост/мандат

president ['prezidənt]
1. председател
2. президент
3. ректор (на университет и пр.)
4. ам. директор (на банка, компания)
PRESIDENT of the Board of Trade/Education/Agriculture министър на търговията/просветата/земеделието

presidential [,prezi'denʃl]
a председателски, президентски
PRESIDENTIAL year ам. година, в която стават избoри за президент

presidentship ['prezidəntʃip]
n председателство, президентство, ректорство, ам. директорство

presidiary [pri'sidiəri]
a воен. гарнизонен

presidium [pri'zidiəm]
вж. praesidium

press [pres]
I. 1. натискам, притискам, налягам, стискам, изстисквам, смачквам, пресовам
to PRESS the button натискам копчето (и прен.)
2. гладя, изглаждам (дрехи)
3. притискам (противник)
to PRESS (home) an attack нападам енергично и упорито
the attack had to be PRESSed forward нападението трябваше да продължи
to PRESS someone hard притискам/преследвам някого жестоко
4. наблягам/настоявам на, подчертавам
to PRESS an argument home отстоявам довод настойчиво и последователно
5. настоявам, притискам
увещавам, убеждавам, кандърдисвам (someone to do something някого да направи нещо)
he didn't need too much PRESSing той не се нуждаеше от много молби, бързо се съгласи
to PRESS for an answer настоявам за (бърз/незабавен) отговор
6. настоявам/накарвам да вземе/приеме
to PRESS a gift on someone накарвам някого да приеме подарък, набутвам някому подарък
to PRESS one's opinion on someone мъча се да наложа мнението си на някого
7. натискам (се), притискам (се), блъскам (се), тълпя се (forward) across, along, away, into
8. тежа (за отговорност, задължение и пр.) (on, upon)
9. належащ съм, не търпя отлагане, карам да бърза
time PRESSes не ни остава много време, времето ни е малко
10. to be PRESSed for не ми стига (време и пр.), на тясно съм за (пари)
to be PRESSed for space на тясно съм, живея на тясно, не ми стига място
press ahead with упорствувам (в провеждането на), не изоставям (опит и пр.), бързам с, напредвам с
press back отблъсквам, изтиквам, задържам, сдържам (сълзи и пр.)
press down натискам, притискам
прен. тежа (on)
press forward бързам напред, притискам се, блъскам се (напред)
press ahead
press in свивам (устни)
прен. притискам, потискам (за мрак, мисли и пр.) (on)
press on press forward
press out изстисквам, изглаждам (гънка на дреха)
II. 1. натискане, стискане, притискане
2. тълпа, блъсканица, бутаница, бъркотия, залисия, напрежение
in the PRESS of the fight в разгара на боя
in the thick of the PRESS в най-напрегнатия момент
the PRESS of modern life напрежението на съвременния живот
3. преса, менгеме
4. печатарска машина
5. печатница (и издателство)
6. прен. печат (ане)
to go/come to PRESS под печат съм
at PRESS, in the PRESS под печат
to correct the PRESS, to read for the PRESS правя коректури
7. преса, печат, журналисти
to have/get/receive a good PRESS получавам добри отзиви в печата (за книга и пр.)
PRESS campaign кампания в пресата
8. (вграден) шкаф с рафтове
PRESS of sails/canvas мор. максимално надуване на платната
out of PRESS смачкан, неизгладен
III. 1. ист. принудително вербувам (в армията, флотата)
2. to PRESS into service реквизирам, използувам, вербувам
IV. n ист. принудително вербуване на войници/моряци

press-agency ['pres,eidʒənsi]
n информационна агенция

press-agent ['pres,eidʒənt]
n лице, което се занимава с рекламиране на даден театър/актъор/музикант и пр., наемен рецензент

press-bed ['presbed]
n сгъваемо легло

pressboard ['presbɔ:d]
1. дебел пресован картон
2. ам. дъска за гладене (особ. на ръкави)

press-box ['presbɔks]
n запазени места за журналисти на спортни състезания

press-button ['presbʌtn]
1. секретно копче
2. контактен бутон
PRESS-BUTTON war война с модерна техника

press-clipping ['presklipiŋ]
вж. press-cutting

press conference ['pres,kɔnfərəns]
n пресконференция

press-cutting ['preskʌtiŋ]
n изрезка от вестник

presser ['presə]
1. работник на преса
2. гладач
3. преса (за зеленчуци и пр.)

press-gallery ['presgæləri]
n галерия за журналистите в парламент

press-gang ['presgæŋ]
n ист. комисия за принудително вербуване на войници/моряци

pressing ['presiŋ]
1. бърз, неотложен, належащ, спешен
2. непосредствен, близък (за опасност)
3. настойчив, сърдечен (за покана)

press-lord ['preslɔ:d]
n магнат, притежател на вестници/списания

pressman ['presmən]
1. печ. машинист
2. работник на преса
3. журналист, репортер

press-mark ['presma:k]
n сигнатура, шифър (на книга в библиотека)

press photographer ['presfə,tɔgrəfə]
n фоторепортер

press-proof ['prespru:f]
n печ. последна коректура

press release ['presri,li:s]
n съобщение за печата, комюнике

press-room ['presrum]
1. печ. машинно отделение
2. пресцентър

pressure ['preʃə]
I. 1. налягане (и физиол., физ.)
2. натиск (и прен.), напор, принуда, напрежение
to bring PRESSURE to bear on someone, to put PRESSURE on someone, to put someone under PRESSURE упражнявам натиск върху някого
under PRESSURE по принуда
under PRESSURE of necessity под напора на необходимостта
at high PRESSURE с голямо напрежение, много усилено
to be under strong PRESSURE to принуден съм/притискат ме да
3. тежест, затруднение
PRESSURE of work твърде много работа
family PRESSUREs тежки семейни задължения/затруднения
PRESSURE of taxation данъчни тежести
4. ел. напрежение
5. биол. естествен подбор, водещ към намаляване на броя на дадени организми
II. 1. упражнявам натиск върху, принуждавам (someone into doing something някого да направи нещо)
2. ам. pressurize
3. ам. готвя в херметическа тенджера

pressure cabin ['preʃə,kæbin]
n ав. херметична кабина

pressure-cook ['preʃəkuk]
v готвя в тенджера под налягане

pressure-cooker ['preʃəkukə]
n тенджера под налягане

pressure gauge ['preʃəgeidʒ]
n манометър

pressure group ['preʃəgru:p]
n пол. организирана група (индустриалци и пр.), която се старае да упражнява натиск върху правителствени решения и пр

pressure suit ['preʃəsju:t]
n скафандър

pressurize ['preʃəraiz]
1. xepмeтизирам
PRESSURIZEd suit pressure suit
2. поддържам едно и също атмосферно налягане
3. упражнявам натиск върху, принуждавам

prestidigitation [,prestididʒi'teiʃn]
n фокусничество, илюзионизъм

prestige [pres'tidʒi]
1. престиж, добро име, влияние
2. attr допринасящ за престижа

prestigious [pres'tidʒəs]
1. с висок престиж, много уважаван/ценен
2. допринасящ за престижа

presto ['prestou]
adv, n urn., муз. престо
hey, PRESTO! фокус, бокус, препаратус, изведнъж, като по чудо

presumable [pri'zju:məbl]
a предполагаем

presumably [pri'zju:məbli]
adv вероятно, както може да се предполага

presume [pri'zju:m]
1. пpeдпoлaгaм
пpиeмaм зa дaдeнo/доказано
2. позволявам си, осмелявам се, твърде много си позволявам
3. to PRESUME upon злоупотребявам с
to PRESUME upon a short acquaintance интимнича, фамилиарнича, натрапвам се
4. много си въобразявам, перча се (on с)

presumedly [pri'zju:midli]
вж. presumably

presuming [pri'zju:miŋ]
a нахален, самонадеян, арогантен

presumption [pri'zʌmpʃn]
1. предполагане, приемане за дадено/доказано
2. предположение, презумпция
3. вероятност
there is a strong PRESUMPTION against it малко e вероятно
the PRESUMPTION is that предполага се, че, вероятно e да
4. самонадеяност, арогантност, нахалство, дързост

presumptive [pri'zʌmptiv]
a вероятен, предполагаем

presumptuous [pri'zʌmptʃuəs]
вж. presuming

presuppose [,pri:sə'pouz]
1. предполагам, приемам за дадено
2. предполагам (като необходимо условие)

presupposition [,pri:səpə'ziʃn]
n предположение, презумпция

pretence [pri'tens]
1. претенция
to make no PRETENCE to something нямам претенции/не претендирам за нещо
2. преструвка, преструване, неискреност, измама
to make a PRETENCE of friendship/patriotism/affection, etc. преструвам се на приятел/родолюбец/че обичам
PRETENCE of humility/repentance престорена/неискрена скромност/разкаяние
his work is a mere PRETENCE само се преструва/прави, че работи
3. претекст, предлог
under PRETENCE of под предлог, че
under/on the PRETENCE of consulting me под предлог/уж, че се съветва с мен
under/on false PRETENCEs чрез/с измама

pretend [pri'tend]
1. претендирам, предявявам/изявявам претенции (to за)
2. преструвам се, правя се, играя на уж
to PRETEND illness преструвам се на болен
let's PRETEND to be robbers хайде да играем на разбойници

pretender [pri'tendə]
1. претендент
2. преструван

pretense [pri'tens]
aм. pretence

pretension [pri'tenʃn]
1. претенция
право (to за, на)
man of no PRETENSION (s) човек без претенции, скромен човек
he has PRETENSIONs to being considered a scholar претендира за учен
2. преструвка, преструване, лицемерене

pretentious [pri'tenʃəs]
a претенциозен, превзет

preterhuman [,pri:tə'hju:mən]
a свърхчовешки

preterite ['pretərit]
a, n грам. минало (време)

preternatural [,pri:tə'nætʃərəl]
a свръхестествен
a необикновен, неестествен

pretext ['pri:tekst]
n претекст, предлог, извинение
under/on the PRETEXT of/that под предлог, че
PRETEXT for refusing/coming предлог да откажа/дойда

prettify ['pritifai]
v разкрасявам, разхубавявам

prettiness ['pritinis]
n хубост, привлекателност

pretty ['priti]
I. 1. хубав (ичък), приятен, привлекателен
to make oneself PRETTY натъкмявам се, разкрасявам се, гримирам се
2. добър, ловък, сръчен, пъргав, жив (за ум и пр.)
3. галантен, превзет
4. разг., ирон. хубав
a PRETTY mess you've made of it хубава каша си забъркал, добре си го оплескал
that's a PRETTY way to behave! хубава работа! що за държане! you're a PRETTY sort of fellow! и ти си един
5. разг. доста голям, доста много
it must have cost yon a PRETTY penny кой знай колко пари ти е струвало, трябва да ти е струвало доста пари
II. adv доста, горе-долу, твърде
PRETTY much/nearly the same почти същото
he does PRETTY much as he pleases той почти винаги прави, каквото си иска
we've PRETTY well finished почти сме свършили
sitting PRETTY в благоприятно положение, добре материално
III. 1. в обръщение
my PRETTY миличко (обик. към дете)
2. pl хубави дрехи/накити/белъо
3. горен украсен ръб на чаша
IV. v ам. разкрасявам (up)

pretty-pretty ['priti'priti]
a кукленски (за лице), превзет (за държане)

prevail [pri'veil]
1. вземам/имам надмощие/връх, възтържествувам, побеждавам
превъзмогвам, преодолявам (over, against)
2. преобладавам, господствувам, царя, срещам се често, разпространен съм
3. to PREVAIL on/upon убеждавам, накарвам

prevailing [pri'veiliŋ]
a преобладаващ, господствуващ

prevalence ['prevələns]
n преобладаване, широко разпространение

prevalent ['prevələnt]
a преобладаващ, широко разпространен, често срещан/употребяван

prevaricate [pri'værikeit]
v прен. извъртам, говоря/действувам уклончиво

prevarication [pri,væri'keiʃn]
n прен. извъртане, уклончив отговор/поведение

prevaricator [pri'værikeitə]
n човек, който обича да извърта, лъжец

prevent [pri'vent]
1. предотвратявам, избягвам
предпазвам (from с ger)
2. преча, попречвам, спирам, спъвам
there is nothing to PREVENT him from going/his going/him going нищо не му пречи да отиде
3. ост. водя, предвождам
4. ост. предварвам, предугаждам (желание и пр.)

preventable [pri'ventəbl]
a предотвратим

preventative [pri'ventətiv]
вж. preventive

preventible [pri'ventəbl]
вж. preventable

prevention [pri'venʃn]
n предотвратяване, предпазване, попречване, спиране, спъване, предпазна мярка/средство
PREVENTION of disease предпазване от/борба със заболяванията, профилактика
society for the PREVENTION of cruelty to animals, etc. дружество за защита на животните и пр.
in case of PREVENTION ако нещо (ви) попречи
PREVENTION is better than cure по-добре да предпазиш, отколкото да лекуваш

preventive [pri'ventiv]
1. a предпазен, профилактичен
PREVENTIVE Service митническа служба за борба с контрабандата
2. n предпазно/профилактично средство

preview [,pri:'vju:]
I. 1. затворено предварително представление
2. сцени/кадри от следваща програма на кино
3. ам. предварителен преглед/изявление
II. 1. гледам/показвам на закрито представление
2. ам. правя предварителен преглед на

previous ['pri:viəs]
1. по-раншен, предишен, предшествуващ, преден
to move the PREVIOUS question парл. поставям въпрос дали да се гласува по главния въпрос на дебатите (за да се избегне поставяне на разглеждане на този въпрос, ам. за да се прекратят дебатите по него)
2. разг. прибързан
you're a bit PREVIOUS май много бързаш
3. PREVIOUS to преди

previously ['pri:viəsli]
1. по-рано, по-преди, някога, предварително
PREVIOUSLY to my departure преди заминаването ми
2. разг. прибързано

previse [pri'vaiz]
v предвиждам, предусещам, предупреждавам

prevision [pri'viʒn]
I. n предвиждане, предусещане, предвидливост, предчувствие
II. ам. previse

previsional [pri'viʒənəl]
a предвиждащ, предусещащ, предвиден, очакван

prevue вж. preview

pre-war ['pri:wɔ:]
a предвоенен, довоенен, (от) преди войната

prex [preks]
n sl. директор (особ. на колеж)

prexy ['preksi]
вж. prex

prey [prei]
I. n плячка, жертва (и прен.)
beast/bird of PREY грабливо/хищно животно/птица
to be/fall a PREY to жертва съм/ставам жертва на
II. 1. ловя, гоня, хващам (плячка)
2. ограбвам, плячкосвам
3. измамвам, изигравам
4. живея на гърба на, използвам
5. измъчвам, тормозя, гнетя, потискам
something isPREY ing on his mind нещо го измъчва/тормози/гложди

priapism ['praiəpizm]
1. сластолюбие
2. мед. приапизъм, болезнена полова възбуда

price [prais]
I. 1. цена (и прен.), стойност
cost PRICE костуема цена
trade PRICE фабрична цена, цена на едро
under PRICE под обикновената цена
one-PRICE store магазин, където всичко се продава на една и съща цена
I haven't got the PRICE of a cup of tea нямам пари за чаша чай, нямам пукната пара
at any PRICE на всяка цена, непременно
not at any PRICE в никакъв случай, за нищо на света
at a PRICE разг. ако си готов да платиш (и прен.)
above/beyond/without PRICE безценен, неоценим
to set/put a PRICE on определям цена на
to set a PRICE on someone's head/life определям награда за залавянето/убиването на някого
every man has his PRICE всеки може да бъде подкупен
to set at no PRICE никак не ценя, за нищо не зачитам
2. сп. съотношение, курс (при залагане на състезание)
long/short PRICE голяма/малка разлика в съотношението
what PRICE...? как ти се вижда/изглежда...? ирон. колко (ти) струва сега...? къде (ти) остана сега...?
II. 1. определям цена на, оценявам, слагам етикет с цената на
to be-d at... продавам се за/по...
to PRICE oneself out of the market увеличавам цените толкова, че не ми cе купува стоката
2. запитвам за цената на
3. ценя. преценявам
to PRICE high ценя високо
to PRICE low не ценя

price-cutting ['praiskʌtiŋ]
n намаление на цените

priceless ['praislis]
1. безценен, неоценим
2. sl. много забавен
upoн. чудесен

price-list ['praislist]
n ценоразпис

price support ['praissə'pɔ:t]
n ам. поддържане на равнището на цени чрез държавни мероприятия

price war ['prais,wɔ:]
n ам. търговска конкуренция, при която се намаляват цените, за да се отнемат купувачите на конкурента

pricey ['praisi]
a разг. скъп

prick [prik]
I. 1. шип, бодил, трън, острие, остен, игла
2. бодване, убождане, следа/белег от убождане
3. вулг. пенис
4. sl. презр. никакъв човек, никаквец
II. 1. бодвам, бода, убождам, пробивам
to PRICK pins in набождам карфици в
to PRICK a design on something набелязвам модел върху нещо с дупчици (out, off)
2. мъча, измъчвам (за болка, съвест и пр.)
3. отмятам, отбелязвам (в списък и пр.)
to PRICK a ship's position on a map отбелязвам местонахождението на кораб върху карта
4. настръхвам (за кожа)
изострям се (за нepвu)
to PRICK (up) one's ears наострям уши (и прен.)
5. ост. пришпорвам (кон), препускам
6. to PRICK in/off/out разсаждам
to PRICK the bubble/bladder показвам празнотата/нищожеството (of на)

pricker ['prikə]
1. шило, игла
2. тех. пробой, замба

pricket ['prikit]
1. едногодишен мъжки елен
2. шип, на който се забива свещ

prickle [prikl]
I. 1. шип, бодил, трън
игла, иглица (на тaралеж, растение и пр.)
2. настръхване, гъша кожа
II. v бода, бодвам
my skin PRICKLEs кожата ми настръхва, като че ли мравки ме лазят

prickly ['prikli]
1. бодлив, трънлив
to have a PRICKLY feeling/sensation настръхва ми кожата, като че ли нещо ме лази/боде
2. обидчив, раздразнителен
3. ам. щекотлив, деликатен

prickly ash ['prikli,æʃ]
n вид бодлив храст (Zanthoxylum americanum)

prickly heat ['prikli,hi:t]
n зачервяване на кожата от спарване, мед. милиария върху червени палили

prickly pear ['prikli,рɛə]
n (ядивен плод на) вид кактус (Opuntia)

prickly poppy ['prikli,pɔpi]
n вид растение с жълти цветове и бодливи листа (Agremone mexicana)

pride [praid]
I. 1. гордост, горделивост, надменност, високомерие
false PRIDE неоправдано чувство на гордост/срам
proper PRIDE законна гордост, чувство за собствено достойнство, самоуважение
PRIDE of birth гордеене с потеклото
to take (a) PRIDE in гордея се с (doing something това, че върша нещо добре)
PRIDE will have a fall, PRIDE goes before a fall възгордяването води към гибел
2. прен. разцвет, апогей, връхна точка
PRIDE of place прен. първо/най-видно място, надменност, арогантност
in the full PRIDE of harvest в разгара на жътвата
in the PRIDE of years в разцвета на годините си
peacock in his PRIDE хер. паун с разперена опашка
3. стадо (лъвове, пауни и пр.)
PRIDE of the morning утринна мъгла/дъжд, предвещаващ хубаво време
II. v to PRIDE oneself on (being) something гордея се с (това, че съм) нещо

prideful ['praidful]
a горделив, надменен, високомерен

prie-dieu [pri:'djə:]
n фр. молитвен стол

priest [pri:st]
I. 1. свещеник, поп
2. жрец
3. чук за убиване на риба
II. v ръкополагам за свещеник, запопвам

priestcraft ['pri:stkra:ft]
n попщина, клерикализъм

priestess ['pri:stis]
ж. р. от priest

priesthood ['pri:sthud]
1. звание/сан на свещеник
2. духовенство

priestling ['pri:stliŋ]
n пренебр. попче

priestly ['pri:stli]
a свещенически, на свещеник, жречески

priest-ridden ['pri:stridn]
a под властта на свещениците

priest's hole ['pri:stshoul]
n ист. скривалище на католически свещеник (в Англия по време на преследването на католиците.)

prig [prig]
I. 1. самодоволен и ограничен човек, светец, позъор, пуританин
2. педант, формалист
II. n sl. крадец, джебчия

priggery ['prigəri]
1. самодоволство
2. педантизъм, формализъм

priggish ['prigiʃ]
1. самодоволен и ограничен, пуритански, превзет
2. педантичен, формалистичен

priggishness ['prigiʃnis]
вж. priggery

prim [prim]
I. 1. прeкалено морален, старомомински, превзет, надуто коректен/официален
2. спретнат, подреден
II. 1. държа се превзето/като стара мома
2. подреждам най-грижливо
3. to PRIM one's lips/face свивам строго устни, приемам строг вид

primacy ['praiməsi]
1. първенство, превъзходство
2. архиепископски сан

primaeval вж. primeval

prima facie ['praimə'feisii:]
adv лат. (убедителен) на пръв поглед
PRIMA FACIE case юр. случай, който може да се представи на съда
PRIMA FACIE evidence юр. показания/доказателства, които подлежат на потвърждение

primal ['praiməl]
1. основен, най-важен
2. primeval

primarily ['praimərili]
1. главно, преди всичко, на първо място
2. първоначално

primary ['praiməri]
I. 1. първоначален, първичен (и геол.)
2. основен, първичен (за цвят, значение, продукт и пр.)
PRIMARY tenses грам. основни глаголни времена
3. примитивен, първичен (за инстинкт и пр.)
4. ел. първичен, галваничен
5. главен, най-важен, най-съществен, първостепенен
II. 1. нещо главно/съществено/най-важно
2. астр. планета (не спътник)
3. основен цвят
4. зоол. махово перо
5. ел. първична верига/намотка
6. ам. PRIMARY assembly/meeting
7. рl физ. първични (ядрени) частици
8. геол. палеозойска ера, палеозой

primary amputation ['praiməriæmpju'teiʃn]
n мед. ампутиране, преди да е настъпило възпаление

primary assembly ['praiməriə'sembli]
n ам. предизборно събрание за определяне на кандидатите

primary meeting ['praiməri'mi:tiŋ]
вж. primary assembly

primary school ['praiməri,sku:l]
n основно/начално училище

primate ['praimit]
n архиепископ

primates [prai'meiti:z]
n pl зоол. примати

prime [praim]
I. 1. първоначален, основен, първичен
PRIME cost ик. себестойност
2. прост, несъставен
PRIME number мат. просто число
3. основен, главен, най-важен, първостепенен
PRIME necessity основна/първа необходимост
4. първокачествен, отличен (и за продукт)
PRIME television time най-скъпо заплащано време за телевизионно предаване
II. 1. начало, най-ранен стадий
2. прен. разцвет
in one's PRIME, in the PRIME of life в разцвета на силите си
past one's PRIME попреминал, не вече млад
3. утро, зора, църк. утренна
4. мат. просто число
5. фехт. първа позиция
6. муз. ост. основен тон
7. печ. знакът ' (прим)
III. 1. ост. пълня, зареждам (оръжие и пр.)
2. разг. натъпквам (с храна, питие)
3. инструктирам, подучвам
to PRIME a witness научавам свидетел какво да говори
4. грундирам, намазвам с безир
5. тех. заливам (помпа, за да започне да работи), наливам малко петрол в цилиндъра на мотор, за да се изчисти втвърденото масло, впръсквам вода в парата на цилиндър, смесвам се с парата на цилиндър (за впръскана вода)
to PRIME the pump влагам пари в изоставащо предприятие и пр., за да стимулирам развитието му

prime minister ['praim,ministə]
n министър-председател, премиер

primer ['praimə]
I. 1. буквар, учебник за начинаещи
2. църк. часослов, наустница
3. nеч. терция
great PRIMER шрифт от 18 пункта
long PRIMER гармонд
4. грунд (боя)
II. n капсула, запалител

primeval [praim'i:vəl]
a първобитен, предисторически, прастар, вековен, девствен (за гора)

primipara [prai'mipərə]
n (pl-ae) първескиня

primitive ['primitiv]
I. 1. първобитен, предисторически
2. примитивен, първобитен, прост, груб
3. остарял, старомоден
4. мат. основен (за фигура)
5. най-ранен, най-стар, основен (непроизводен), ез. пра-
PRIMITIVE Germanic прагермански
II. 1. изк. художник примитивист
2. картина на художник примитивист
3. грам. основна (непроизводна) дума
4. прост/необразован човек

primness ['primnis]
1. прекалена моралност
2. превзетост, педантичност, надута коректност/официалност

primogenitor [,praimou'dʒenitə]
n праотец, прародител, основател на род и пр

primogeniture [,praimou'dʒenitʃə]
1. първородство
2. юр. наследяване на титла/имот само от първородния син

primordial [pri'mɔ:diəl]
a най-ранен, най-стар, първоначален, първичен, пръв, основен

primp [primp]
v контя (се), труфя (се)

primrose ['primrouz]
1. безстъблена иглика (Primula vulgaris)
2. светложълт цвят
the PRIMROSE path/way пътят на наслажденията

primula ['primjulə]
n примула

primus ['praiməs]
n примус (и PRIMUS stove)

prince [prins]
1. принц, княз, господар (и крал и пр.)
PRINCE of Wales Уелски принц, английски престолонаследник
PRINCE of the Church кардинал
the PRINCE of darkness/of this world сатаната
the PRINCE of peace Христос
PRINCE royal най-големият син на крал
PRINCE charming очарователният принц (от приказките)
2. прен. цар, най-голям (между)
PRINCE of poets цар на поетите

princedom ['prinsdəm]
1. титла на принц/княз
2. княжество

princely ['prinsli]
1. княжески, подобаващ на княз/принц
2. великолепен, разкошен, богат, щедър

prince's feather ['prinsiz,feðə]
n бот. вид щир (Amaranthus hypochondriacus)

princess ['prin'ses]
n княгиня, принцеса, господарка, кралица
PRINCESS dress рокля принцеса

principal ['prinsipəl]
I. a главен, основен, най-важен
II. 1. шеф, ръководител, глава, директор, главна воюваща страна
2. директор на училище/колеж, ректор на университет
3. юр. автор на престъплениe
PRINCIPAL in the first degree главен виновник
PRINCIPAL in the second degree съучастник
4. фин. основен капитал, майка (основна сума на дълг)
5. солист, актъор, който изпълнява главната роля, главен участник (в сделка и пр.)
6. лице, което наема друг да извършва за него финансови и юридически операции
7. муз. принципал, главен регистър на орган
8. стр. покривна ферма

principality [,prinsi'pæliti]
1. княжество
the PRINCIPALITY Уелс
2. рел. ангел от пета степен

principally ['prinsipəli]
adv главно, предимно

principle ['prinsipl]
1. първопричина, първоизточник
2. принцип, правило, начало, закон, аксиома
first PRINCIPLEs основни закони/принципи
on PRINCIPLE по принцип
in PRINCIPLE общо взето, като общо правило, по същество, теоретично
man of no PRINCIPLEs безпринципен човек
3. хим. елемент, който определя свойствата на съединение

principled ['prinsipld]
a принципен, с принципи
highly PRINCIPLED с висок морал

prink [priŋk]
1. гиздя се, докарвам се (и refl, и с up)
2. чистя си перата

print [print]
I. 1. отпечатък, следа, белег
2. щампа, печат
3. шрифт, печатни букви, печат
PRINT letters/hand печатни букви
in PRINT отпечатан и издаден, неизчерпан
out of PRINT изчерпан (за издание)
to appear in PRINT, to see one's name in PRINT отпечатва ми се книга и пр.
in cold PRINT черно на бяло, като го чете човек
4. издание, вестник, преса, книгопечатане
5. гравюра
6. снимка, копие от негатив, репродукция
7. басма, имприме
II. 1. печатам, отпечатвам, напечатвам
the book is now PRINTing книгата e под печат
2. щампосвам (плат и пр.)
PRINTed calico басма
3. запечатвам (в паметта)
4. отпечатвам (копие от негатив) (и с off, out), отпечатвам се, излизам (за копие, гравюра и пр.)
5. пиша с печатни букви

printable ['printəbl]
1. годен за печат
2. не съдържащ нищо нецензурно, който става за напечатване

printed matter ['printid,mætə]
n пощ. печатно

printer ['printə]
1. печатар, собственик на печатница
PRINTER and publisher собственик на издателство и печатница
PRINTER's foreman печ. фактор, техник
2. работник, който прави копия от снимки
3. копирна машина

printer's mark ['printəz,ma:k]
вж. imprint

printer's pie ['printəz,pai]
вж. pie

printer's proof ['printəz,pru:f]
вж. proof

printery ['printəri]
n ам. печатница

printing ['printiŋ]
1. n l. (книго) печатане
2. вадене на копия
3. щампосване

printing-house ['printiŋhaus]
n печатница

printing-office ['printiŋɔfis]
вж. printing-house

printing-press ['printiŋpres]
n печатарска машина

print-off ['printɔf]
n ам. отпечатък, копие

prior ['praiə]
I. 1. по-раншен
предшествуващ (to)
2. по-важен, който има предимство
PRIOR to преди, до
II. n l. помощник абат/игумен, приор
2. глава на духовен орден

prioress ['praiəris]
ж. р. от prior

priority [prai'ɔriti]
1. n l. приоритет, предимство, първенство, старшинство
to take PRIORITY of предшествувам
to have PRIORITY over имам предимство пред
PRIORITY task найважна/първа задача
2. задача/въпрос, заслужаващ особено внимание
immediate priorities най-важни/непосредствени задачи/въпроси

priory ['praiəri]
n приорат, клон на манастир

prise вж. prize

prism ['prizəm]
n призма

prismatic [priz'mætik]
a призматичен

prison [prizn]
I. n затвор
to break PRISON избягвам от затвора
II. v поет. затварям (в затвора), заключвам

prison-breaker ['priznbreikə]
n беглец от затвор

prison camp ['prizn,kæmp]
n концентрационен лагер, военнопленически лагер

prisoner ['priznə]
n затворник, пленник, арестант
PRISONER at the bar подсъдим
PRISONER of war военнопленник (съкр. POW)

prisoner's base ['priznəzbeis]
n детска игра на роби

prissy ['prisi]
a превзет, лъжеморален

pristine ['pristain]
1. древен, първобитен, примитивен, първичен
2. девствен, чист

pri'thee ['priði:]
ост. съкр. от I pray thee

privacy ['praivəsi]
1. уединение, самота, усамотение, интимност
in the PRIVACY of one's room уединен в стаята си
to disturb someone's PRIVACY обезпокоявам някого
to be married in strict PRIVACY венчавам се в строго интимен кръг
in the PRIVACY of one's thoughts дълбоко в душата си
2. тайна
in strict PRIVACY под строга тайна, строго поверително

private ['praivit]
I. 1. частен, личен
PRIVATE citizen обикновен гражданин (не длъжностно лице)
in one's PRIVATE capacity, as a PRIVATE person като частно лице
PRIVATE means лични средства, рента
PRIVATE bill частен законопроект
in PRIVATE clothes в цивилно облекло, цивилен
PRIVATE soldier редник
PRIVATE school частно училище
PRIVATE eye разе. частен детектив
in my PRIVATE opinion по мое лично мнение
2. таен, скрит, поверителен, интимен
PRIVATE parts анат. срамни части
to keep something PRIVATE пазя нещо в тайна, крия нещо
PRIVATE and confidential лично, поверително
through PRIVATE channels от частен източник, тайно
this is for your PRIVATE ear това e поверително, само на теб го казвам
the wedding will be strictly PRIVATE сватбата ще стане в строго интимен кръг
we're quite PRIVATE here тук сме сами
3. за собствено/частно/лично ползуване, закрит (не обществен) (за път, представление и пр.)
PRIVATE вход забранен
PRIVATE fishing риболовът забранен за външни лица
4. уединен, усамотен, изолиран (за място)
II. 1. редник
2. рl срамни части
in PRIVATE тайно, поверително, в частния си живот

privateer [,praivə'tiə]
I. n ист. капер (кораб или човек)
II. v ист. занимавам се с каперство, нападам с капер

private study ['praivit,stʌdi]
1. самообразование
2. учене на уроците

privation n лишение

privative ['privətiv]
1. грам. a отрицателен, означаващ липса на някакво качество
2. n отрицателна представка/наставка

privilege ['privilidʒ]
I. n привилегия, изключително право, предимство, преимущество
it is a PRIVILEGE to истинско удоволствие/чест e да
PRIVILEGE of parliament, parliamentary PRIVILEGE неприкосновеност на членовете на парламента
II. 1. давам (някому) привилегия/право, привилегировам, облагодетелствувам, освобождавам (някого) от задължение
2. давам (някому) право на неприкосновеност

privileged ['privilidʒd]
1. привилегирован, облагодетелствуван
2. поверителен
PRIVILEGED communication поверителни сведения (разменени между адвокат и клиент, лекар и пациент)
лекарcка тайна

privily ['privili]
adv тайно, скришно, поверително

privit ['privit]
n бот. лигуструм (Ligustrum vulgare)

privity ['priviti]
1. осведоменост
знание (to)
with/without the PRIVITY of others със/без знанието на други лица
2. юр. законни отношения (между наемател и наемодател, завещател и наследник и пр.)

privy ['privi]
I. 1. посветен, осведомен (to в, за)
2. таен, поверителен, интимен, скрит
3. частен, личен
PRIVY chamber ист. личен апартамент на крал/кралица
PRIVY Council личен съвет на краля
PRIVY Councillor/Counsellor (съкр. PRIVY C.) таен съветник на краля
PRIVY seal малък държавен печат
Lord PRIVY Seal пазител на малкия държавен лечат
II. 1. юр. лице, което е в законни отношения с друго лице, заинтересовано лице
2. разг. клозет, нужник

prize [praiz]
I. 1. награда, премия, печалба (от лотария)
2. нещо, за което заслужава да се бори човек, доходна служба, почести, печалби, неочаквано щастие
to pick at PRIZE удрям къоравото
the (great) PRIZEs of life всичко най-примамливо, което предлага животът
3. attr премиран, спечелил награда, първокласен, отличен (и ирон.)
PRIZE idiot кръгъл идиот
II. v ценя много/високо
III. n мор. воен. трофей, плячка
to become (the) PRIZE of бивам завладян/пленен/заловен от, ставам плячка на
to make a PRIZE of залавям
IV. v къртя/отварям/разбивам/отмествам с лост (обик. с open, off, out, up)
V. n упор

prize-fellow ['praiz,felou]
n стипендиант отличник, който се занимава с научноизследователска работа

prize-fight ['praizfait]
n професионално боксово състезание

prize-fighter ['praizfaitə]
n професионален боксъор

prize-fighting ['praizfaitiŋ]
n професионален бокс, боксъорство

prizeman ['praizmən]
n (pl-men) носител на награда (особ. академична), лауреат

prize-money ['praizmʌni]
1. парична награда
2. пари, получени от взета по море плячка

prize-ring ['praizriŋ]
1. сп. ринг
2. прен. бокс

prize-winner ['praizwinə]
вж. prizeman

pro [prou]
I. разг. съкр. от professional
II. 1. про-, за, в полза на
PRO-German прогермански
PRO-abolitionist привърженик на аболиционизма
2. заместник
PRO rector заместник ректор

pro-am ['prouæm]
a сп. разг. за професионалисти и аматъори

pro and con [prouən'kɔn]
I. adv за и против
II. n (pl pros and cons) доводи/съображение за и против

probability [,ргɔbə'biliti]
n вероятност (и мат.), правдоподобност
in all PROBABILITY по всяка вероятност

probable ['ргɔbəbl]
I. a вероятен, предполагаем, правдоподобен
II. 1. вероятен кандидат/победител и пр
2. възможно събитие

probably ['ргɔbəbli]
adv навярно, вероятно

probate ['proubeit]
I. 1. легализиране на завещание
2. заверен препис на завещание
PROBATE duty данък наследство
II. v aм. легализирам (завещание)

probation [prə'beiʃn]
1. стаж
to be on PROBATION стажувам
2. послушничество
3. (морално) изпитание
4. условно пускане на свобода на престъпник
to be on PROBATION пуснат съм на свобода условно
5. проверка, изпробване, изпитание
to admit on PROBATION приемам условно

probationary [prə'beiʃənəri]
a подложен на проверка/изпитание
PROBATIONARY sentence условна присъда

probationer [ргə'beiʃənə]
1. стажант
2. кандидат-член
3. условно осъден/пуснат на свобода престъпник
4. послушник

probation officer [ргə'beiʃn,ɔfisə]
n инспектор, упражняващ надзор над условно осъдени/пуснати на свобода престъпници

probative ['proubətiv]
1. който доказва, доказателствен
2. изследователски, изпитващ

probe [proub]
I. 1. мед. сонда
2. прен. сондиране
3. жур. проучване
4. космическа сонда
II. v сондирам (и прен.)
проучвам, изучавам, изследвам (into)

probity ['proubiti]
n честност, неподкупност

problem ['ргɔbləm]
1. проблема, въпрос, задача (и мат.). PROBLEM child мъчно дете
PROBLEM novel/play проблемен роман/пиеса
2. труден въпрос, загадка

problematic [,probli'mætik]
a проблематичен, несигурен, съмнителен, спорен, нерешен

problematical [,probli'mætikəl]
вж. problematic

proboscis [prə'bɔsis]
1. хобот
2. хоботче (нa насекомо)
3. шег. дълъг нос

procedural [ргə'sidʒərəl]
a процедурен

procedure [prə'si:dʒə]
1. процедура
rules/order of PROCEDURE ред на процедурата
2. начин на действие, похват, способ, проява
by dishonest PROCEDUREs с непочтени средства

proceed [prə'si:d]
1. отивам, отправям се, упътвам се, напредвам (to)
2. пристъпвам, преминавам
прибягвам (to)
let us PROCEED to the next item да преминем на следващия въпрос
then he PROCEEDed to give me a good scolding после ме наруга хубаво
3. продължавам
PROCEED with your work продължете работата си
to PROCEED on one's journey продължавам пътуването си, тръгвам отново на път
but this, he PROCEEDed но това, каза/продължи той
4. изхождам
произлизам, произтичам (from)
5. постъпвам, действувам
6. извършвам се, ставам
an exchange of views is PROCEEDing разменят се мнения, става размяна на мнения
7. to PROCEED against юр. давам под съд, завеждам дело срещу
8. получавам (по-висока) научна степен

proceeding [prə'si:diŋ]
1. постъпка, проява, линия на поведение
2. рl съдебна процедура/преследване
to institute/initiate/start/take legal PROCEEDINGs against завеждам дело срещу
3. pl работа (на комисия и пр.), разисквания, заседание, протоколи
4. рl публикации, бюлетин (нa научно дружество, конгрес)

proceedings n протоколи на дела, заседание, завеждане на дело

proceeds ['prousi:dz]
n pl приход, постъпления

process ['prousis]
I. 1. процес, ход, действие, развитие
in PROCESS в ход
in PROCESS of construction в строеж
in PROCESS of completion на привършване
in PROCESS of time с течение на времето
2. метод, похват, (технологичен) процес, технология
3. юр. (завеждане/възбуждане на) процес/дело, призовка, нареждане
4. анат. израстък, издутина
II. 1. юр. възбуждам съдебно преследване срешу, издавам призовка, връчвам призовка на
2. обработвам, преработвам, консервирам, обработвам (данни-за компютър), обработвам, подреждам (документи и пр.)
3. фот. проявявам (филм), репродуцирам (и фотомеханично)
4. проучвам (персонал чрез въпросници и пр.), анализирам
III. 1. преработен (за хранителни продукти и пр.)
2. печ. репродуциран фотомеханично
IV. v разг. шествувам, вървя (като) в процесия

procession [prə'seʃn]
I. 1. шествие, процесия, върволица
2. вяло надбягване, позорно поражение в надбягване
3. поредица (от събития и пр.)
4. рел. молитва/химн при църковно шествие
II. v шествувам, вземам участие в шествие, обикалям

processional [prə'seʃənəl]
1. a шествен
2. n рел. молитва/химн при църковно шествие, сборник от такива молитви/химни

processionist [prə'seʃənist]
n участник в шествие/процесия

proclaim [prə'kleim]
1. обявявам (публично, и война, мир), заявявам (публично), оповестявам, разгласявам, известявам, съобщавам за, обявявам възшествието на (владетел)
to PROCLAIM a man (to be) a traitor обявявам някого за предател
2. показвам, доказвам, издавам
his accent PROCLAIMed him a Scot произношението му показваше, че е шотландец
3. ост. забранявам (събрание и пр.), обявявам извънредно положение в, обявявам извън закона

proclamation [,prɔklə'meiʃn]
1. официално обявяване, прокламиране, провъзгласяване, оповестяване, прокламация
2. възвание, апел

proclamatory [prə'klæmətəri]
a с който се оповестява/обявява

proclitic [pro'klitik]
n грaм. проклитика

proclivity [prə'kliviti]
n склонност, тенденция (to towards)

proconsul [,prou'kɔnsl]
1. ист. проконсул
2. губернатор на колония/доминион

procrastinate [prou'kræstineit]
v отлагам, бавя (се), мая се

procrastination [prə,kræsti'neiʃn]
n отлагане, бавене, маяне

procrastinator [prə'kræstineitə]
n човек, който (вечно) отлага

procrearive ['prokrieitiv]
a детероден, размножителен

procreate ['proukrieit]
v създавам потомство, раждам, размножавам се

procreation [,prokri'eiʃn]
n създаване на потомство, раждане, размножаване

procrustean [prou'krʌstiən]
a прокрустовски, принудително изравняващ/уеднаквяващ

proctor ['prɔktə]
1. унив. проктор, надзирател за дисциплината
2. King's/Queen's PROCTOR съдебен следовател, който води бракоразводни дела
3. адвокат в духовен съд, представител на духовенството в академичен съвет

procumbent [prou'kʌmbənt]
1. легнал, проснат
2. бот. пълзящ

procurable [prə'kjuərəbl]
a който може да се достави/намери на пазара

procuration [,prɔkju'reiʃn]
1. доставяне, снабдяване
2. извършване по пълномощие
by/per PROCURATION по пълномощие, чрез пълномощник
3. пълномощно
4. сводничество

procurator ['prɔkjureitə]
1. пълномощник, агент
2. ист. прокуратор

procure [prə'kjuə]
1. сдобивам се с, осигурявам си, намирам, набавям, доставям
2. своднича
3. ост. причинявам, докарвам

procurement [prə'kjuəmənt]
n доставяне, набавяне, придобиване

procurer [prə'kjuərə]
1. сводник
2. доставчик

procuress [prə'kjuəris]
ж. р. от procurer

prod [prɔd]
I. 1. бодвам, мушвам, мушкам, ръгам, ръгвам (и с at)
2. подтиквам, подбуждам, насъсквам
II. 1. остен
2. бодване, мушване, ръгване, ръчкане
3. подбуда, подбуждане, подтикване

prodigal ['prɔdigəl]
I. 1. разточителен, прахоснически
PRODIGAL son библ. блуден син
2. щедър, изобилен, богат
II. n прахосник, разсипник, библ. блуден син

prodigality [,prɔdi'gæliti]
1. разточителство, прахосничество
2. щедрост, изобилие

prodigally a разточително

prodigious [prə'didʒəs]
1. удивителен, изумителен
2. огромен, грамаден
3. ненормален, чудовищен

prodigy ['prɔdidʒi]
n чудо, феномен
PRODIGY of learning изумително начетен човек

prodrome ['proudroum]
1. мед. предшествуващ симптом, продром
2. увод, въведение (to)

produce [prə'dju:s]
I. 1. изваждам, показвам (документ, билет и пр.), представям (документ, доказателство), привеждам (доводи), довеждам (свидетел)
2. произвеждам, изработвам фабрикувам
3. раждам, давам, снасям (яйца)
4. поставям, изнасям (пиеса, програма)
5. написвам, издавам, публикувам (книга и пр.)
6. докарвам, причинявам, произвеждам, пораждам, давам (резултат и пр.)
7. геом. продължавам (линия)
II. 1. добив, продукция, произведения, продукти (особ. земеделски, скотовъдни)
2. малки (на животно)
3. резултат (от усилия и пр.)

producer [prə'dju:sə]
1. производител
2. режисъор, постановчик
3. собственик на киностудио
4. газ-генератор

producer goods [prə'dju:sə,gudz]
n pl средства на производство

product ['prɔdʌkt]
1. продукт, произведение, изделие, фабрикат
gross national PRODUCT съвкупен национален продукт, икономически потенциал
2. резултат, следствие, рожба, плод, продукт
3. мат. произведение

production [prə'dʌkʃn]
1. произвеждане, производство, продукция
2. продукт, произведение, изделие, фабрикат
3. литературно/художествено произведение
4. поставяне, изнасяне (на пиеса), постановка, представление
5. представяне (на документ и пр.)
6. ам. разг. ирон. церемония, представление
7. attr производствен
voice PRODUCTION муз. поставяне на глас

productive [prə'dʌktiv]
1. продуктивен (и ез.), производителен, творчески
2. плодороден, плодоносен, изобилен
3. плодовит
4. пораждащ, причиняващ
to be PRODUCTIVE of пораждам, причинявам, произвеждам

productiveness [prə'dʌktivnis]
1. производителност, продуктивност (и ез.)
2. плодородие, изобилие
3. плодовитост

productivity [,prɔdʌk'tiviti]
вж. productiveness

proem ['prouem]
1. предисловие, увод, встъпление
2. начало, прелюдия

prof [prɔf]
n sl. професор

profanation [,prɔfə'neiʃn]
n профанация, оскверняване

profane [ргə'fein]
I. 1. светски, мир (ян) ски
2. рел. непосветен
3. езически
4. нечестив, богохулен, скверен
II. v профанирам, осквернявам

profanity [prə'fæniti]
1. богохулство
2. ругатни, псувни

profess [prə'fes]
1. заявявам (открито), уверявам, твърдя, признавам
to PROFESS oneself content заявявам, че съм доволен
2. изповядвам (вяра), приемам/бивам приет в религиозен орден
3. претендирам, изявявам претенции, твърдя, преструвам се, правя се
to PROFESS friendship for претендирам, че имам приятелски чувства към
he does not PROFESS to be a scholar няма претенции на учен
4. упражнявам, практикувам, занимавам се с (изкуство, занаят и пр.)
5. професор съм, преподавам

professed [prə'fest]
1. явен, отявлен, известен
2. по професия/занаят
3. мним, самозван
PROFESSED friend лицемерен/уж приятел
4. покалугерил се, подстригал се

professedly [prə'fesidli]
1. явно, открито, по собствено признание
2. привидно

profession [prə'feʃn]
1. професия, занятие, занаят
2. събир. хора от дадена професия, професионалисти
the PROFESSION театр. sl. артистите
the oldest PROFESSION проституцията
3. (открито) заявяване, признание, изповед
in practice if not in PROFESSION на дело, ако не на думи
4. рl уверения (of)
5. вероизповедание
6. покалугеряване, подстригване, обет

professional [ргə'feʃənəl]
1. a професионален
PROFESSIONAL man богослов, юрист, медик
2. n професионалист, специалист

professionalism [prə'feʃənəlizm]
n професионализъм (PROFESSIONALISM сп.)

professionalize [prə'feʃənəlaiz]
v професионализирам

professor [prə'fesə]
1. професор
2. ам. доцент, гимназиален учител
3. човек, който изповядва (даденa религия и пр.), привърженик

professorate [prə'fesərit]
1. професура
2. професорскo тяло, професори

professorial [,prɔfi'sɔ:riəl]
a професорски

professorship [prə'fesəʃip]
n професура, професорско място

proffer ['ргɔfə]
I. v предлагам
II. n предложение

proficiency [prə'fiʃənsi]
n опитност, вещина, умение (in)
PROFICIENCY in a language владеене/добро ползване на език

proficient [prə'fiʃənt]
1. a опитен, изкусен, вещ
владеещ (in, at)
to become PROFICIENT in a language научавам добре/овладявам език
2. n познавач, експерт, специалист

profile ['prɔfail]
I. 1. профил
2. кратък биографичен очерк, профил
3. профил, вертикално сечение/разрез
4. театр. кулиса
to keep a low PROFILE не се изтъквам, стоя в сянка
II. v рисувам/представям/изобразявам в профил/разрез

profit ['prɔfit]
I. 1. полза, облага, изгода
to study/read to one's PROFIT имам полза от изучаването/четенето (на нещо)
to turn to PROFIT извличам полза/облага от, използвам, оползотворявам
there is no PROFIT in няма полза от
2. често рl печалба, доход, приход
PROFIT and loss account фин. печалби и загуби
to make a PROFIT on/out of печеля/спечелвам от
II. 1. ползвам, принасям/докарвам полза на, от полза съм (за)
it PROFITs little to няма полза/безполезно е да
2. извличам полза, печеля, спечелвам (by, from)
3. възползвам се (by, from от)

profitable ['prɔfitəbl]
1. полезен, от полза, износен изгоден
2. доходен

profitably [,prɔfi'təbli]
1. с полза
2. износно, изгодно, доходно

profiteer [,prɔfi'tiə]
I. n спекулант (особ. във военно време)
II. v спекулирам, забогатявам незаконно (особ. във военно време)

profit sharing ['prɔfit,ʃɛəriŋ]
n (споразумение за) участие на работниците в печалбите

profligacy ['prɔfligəsi]
1. разврат, безпътство, разпуснатост
2. разточителство, прахосничество

profligate ['prɔfligit]
I. 1. развратен, безпътен, разпуснат
2. разточителен, прахоснически
II. 1. развратник
2. прахосник

profound [prə'faund]
I. 1. дълбок
2. прен. дълбок, силен (за влияние, впечатление и пр.)
3. дълбок, проницателен, прозорлив, мъдър
4. труден за разбиране, неразбираем, неясен, отвлечен
5. дълбок, пълен, абсолютен
PROFOUND indifference пълно безразличие
II. n поет. глъбина

profoundly a дълбоко

profundity [prə'fʌnditi]
n дълбочина (и прен.)

profuse [prə'fju:s]
1. (пре) изобилен, богат, разкошен, пищен, буен, избуял (за растителност)
2. щедър, разточителен (in, of)
to be PROFUSE of щедър съм на, пилея, раздавам щедро
to be PROFUSE in one's thanks/apologies прекалявам с благодарности/извинения
3. прекален, краен

profusely a изобилно

profusion [prə'fju:ʒən]
1. (пре) изобилие, излишък, пищноcт, избуялост
2. щедрост, разточителство

prog [prɔg]
вж. sl. proctor

progenitor [prə'dʒenitə]
1. прародител, родоначалник
2. предшественик
3. първообраз

progenitress [prə'dʒenitris]
ж. р. от progenitor

progenitrix [prə'dʒenitriks]
вж. progenitress

progeniture [prɔ'dʒenitʃə]
n (създаване на) потомство

progeny ['prɔdʒini]
1. потомство, рожби, чеда, потомци
2. резултат, последица

prognathous ['prɔgnəθəs]
a с издадена челюст, издаден (за челюст)

prognosis [prə'gnousis]
n (pl-ses) прогноза

prognostic [prə'gnɔstik]
I. a предвещаващ, предсказващ, който e предвестник (of)
II. 1. предзнаменование, поличба, знамение, предвестник
2. предсказване, предсказание

prognosticate [prə'gnɔstikeit]
v предсказвам, предричам, вещая, предвещавам

prognostication [prə,gnɔsti'keiʃn]
вж. prognostic ii

program вж. programme

programmatic [prougrə'mætik]
a програмен (u за музика), програмиран

programme ['prougræm]
I. n прогрaмa
II. 1. съставям програма/план
2. програмирам

programme music ['prougræm,mju:zik]
n програмна музика

programmer ['prougræmə]
n програмист

progress ['prougres]
I. 1. движение напред, напредване
in PROGRESS в ход
to be in PROGRESS в ход съм, извършвам се, ставам
to make (slow) PROGRESS напредвам (бавно)
to continue one's PROGRESS продължавам да напредвам
to report PROGRESS докладвам за хода на работа
to move to report PROGRESS парл. предлагам да се прекратят дебатите
2. напредък, прогрес, развитие, подобрение, увеличение, успех
to make PROGRESS напредвам, постигам успех (и)
to make good PROGRESS вървя добре, отивам към подобрение
3. ост. официално пътуване
II. 1. напредвам, вървя (напред)
2. напредвам, прогресирам, развивам се, подобрявам се, усъвършенствувам се, постигам успех (и)

progression [prə'greʃn]
1. движение напред, напредване
2. мат. прогресия

progressionist [prə'greʃənist]
1. човек, който вярва в напредъка на обществото
2. поддръжник на схващането, че животът на земята представлява развитие от по-прости към по-висши форми

progressive [prə'gresiv]
I. 1. който върви напред
PROGRESSIVE motion движение напред
2. прогресивен, напредничав
PROGRESSIVE education образователна система без строго установен учебен план, създаваща условия за индивидуална изява
3. прогресивен, увеличаващ се, нарастващ, непрекъснат
4. постепенен
by PROGRESSIVE stages постепенно
5. грaм. прогресивен, продължителен, в процес на извършване
II. n прогресивен/напредничав човек, човек с прогресивни схващания

progressivist [prə'gresivist]
вж. progressive ii

prohibit [prə'hibit]
1. забранявам, запрещавам (someone from doing something някому да прави нещо)
2. възпирам, преча, попречвам, спъвам, възпрепятствувам (someone from doing something)

prohibition [,prouhi'biʃn]
1. забрана, запрещение (against)
2. забрана на продажба на спиртни напитки, сух режим

prohibitionist [prouhi'biʃənist]
n привърженик на сухия режим

prohibitive [prə'hibitiv]
1. запретителен
2. възпиращ, възпрепятствуващ, твърде висок (за цена)

prohibitory [prə'hibitəri]
вж. prohibitive

project ['prɔdʒekt]
I. 1. проект, план, схема
2. обект (строителен и пр.), housing/construction PROJECT строителен обект/комплекс
II. 1. проектирам, планирам, съставям план (за), замислям
2. хвърлям, изхвърлям, запращам
изхвърлям, изстрелвам (into)
3. хвърлям (сянка, светлина)
4. прожектирам
5. обективизирам, давам обективен израз на, давам представа за, конкретизирам, представям
влагам (into)
to PROJECT oneself into влагам идеите си в
to PROJECT oneself into the past пренасям се в миналото
to PROJECT oneself into the feelings of someone вживявам се в чувствата на някого
to PROJECT one's own feelings onto someone несъзнателно приписвам някому собствените си чувства
6. геом. проецирам
7. стърча, изпъквам, издавам се напред, надвисвам (over)

projectile [prə'dʒektail]
1. воeн. a метателен
2. n метално оръжие, граната, снаряд, ракета

projecting [prə'dʒektiŋ]
a щръкнал, изпъкнал, издаден, надвиснал

projection [prə'dʒekʃn]
1. хвърляне, мятане, запращане, изхвърляне, изстрелване
2. проектиране
3. преценка на бъдещи възможности
4. геом. проекция
5. кино прожекция, прожектиране
6. изпъкване, изпъкналост, издаденост, издатина
7. обективизиране, конкретизиране, външен израз/образ, конкретизация
8. псих. несъзнателно приписване на собствените чувства другиму
9. фил. проекция
10. театр. изграждане на образ (чрез жестове. мимика и пр.)

projection booth [prə'dʒekʃn,bu:θ]
n кино операторска кабина

projectionist [prə'dʒekʃənist]
n кино оператор

projection room [prə'dʒekʃn,rum]
1. projection booth
2. частен киносалон

projective [prə'dʒektiv]
1. a l. мат. проекционен
PROJECTIVE geometry проекционна геометрия
2. projecting
3. обективизиращ

projector [prə'dʒektə]
1. n l. проекционен апарат
2. проектант, съставител на планове/проекти

prolapse ['proulæps]
I. n мед. пролапс, изпадане
II. v мед. изпадам, смъквам се (за орган)

prolate ['prouleit]
1. мат. удължен при полюсите (за сфера)
2. широко разпространен

prolative [prou'leitiv]
a грaм. разширяващ/допълващ сказуемото

prolegomena [,prouli'gɔminə]
n pl уводни бележки, увод

proletarian [prouli'tɛəriən]
1. a пролетарски
2. n пролетарий

proletarianize [prouli'tɛəriənaiz]
v пролетаризирам

proletariat [prouli'tɛəriət]
n пролетариат

proletariate [prouli'tɛəriət]
вж. proletariat

proletary ['proulitəri]
вж. proletarian

proliferate [prə'lifəreit]
1. v l. биол. размножавам се чрез пролиферация/пъпкуване
2. бот. развивам се чрез пролификация
3. разпространявам се

proliferation [ргə,lifə'reiʃn]
1. биол. пролиферация, пъпкуване
2. бот. пролификация
3. разпространение
nuclear PROLIFERATION разпространение на ядреното оръжие

proliferous [prə'lifərəs]
1. биол. размножаващ се чрез пролиферация/пъпкуване
2. бот. който дава пъпки/издънки

prolific [prə'lifik]
1. плодовит
2. плодороден
3. изобилствуващ (in), изобилен, богат
4. водещ към, който има последици (of)

prolix ['prouliks]
a многословен, разтеглен, разлят, досаден, отегчителен

prolixity [prou'liksiti]
n многословие, разтегленост, разлятост, отегчителност

prolocutor ['prouləkju:tə]
1. застъпник, човек, който говори от името на друг
2. председател (особ. на църк. събрание)

prologize ['proulədʒaiz]
v пиша/рецитирам пролог

prologue ['proulɔg]
I. n пролог (и прен.)
II. v въвеждам, снабдявам с пролог

prolong [prə'lɔŋ]
v удължавам, продължавам, протягам

prolongation [,proulɔŋ'geiʃn]
n продължение, удължение, отсрочка

prolonged [prə'lɔŋd]
a дълъг, продължителен

prolusion [ргə'lu:ʒn]
n предварителен план, увод, прелюдия

prom [рrɔm]
1. n разг. вж. promenadel
2. promenade concert
3. ам. бал в гимназия/колеж

promenade [,ргɔmə'na:d]
I. 1. разходка
2. място за разходка, стъргало, крайбрежен булевард
3. театр. фоайе
4. официално откриване на бал с процесия на участвуващите
II. v разхождам (се)

promenade concert [,prɔmə'na:d,kɔnsət]
n концерт, при който голяма част от публиката са правостоящи

promenade deck [,prɔmə'na:d,dek]
n горна палуба

promenader [ргɔmi'na:də]
1. човек, който се разхожда
2. посетител на концерт (вж. promenade concert)

Promethean [prə'mi:θiən]
a прометеевски

prometheus [prə'mi:θiəs]
n мит. Прометей

prominence ['prɔminəns]
1. издаденост, издатина, изпъкналост
2. възвишение, хълм
3. очебийност, бележитост, забележителност, знаменитост, известност
to give PROMINENCE to, to bring into PROMINENCE изтъквам, подчертавам
to come into PROMINENCE изпъквам

prominent ['prɔminənt]
1. издаден, изпъкнал, издут
2. виден, бележит, знаменит, именит, известен
3. важен, изтъкнат (за пост, роля и пр.)

promiscuity [,prɔmis'kju:iti]
1. разнородност
2. безразборност
3. промискуитет

promiscuous [prə'miskjuəs]
1. разнороден, смесен
PROMISCUOUS crowd пъстра тълпа
2. безразборен, разбъркан, хаотичен
3. склонен към промискуитет
4. разг. случаен, безсистемен

promise ['prɔmis]
I. 1. обещание
to give/make a PROMISE обещавам
to keep/redeem one's PROMISE изпълнявам обещанието си, устоявам на думата си
to keep someone to his PROMISE изисквам от някого да изпълни обещанието си
2. нещо обещано
3. добри перспективи, благоприятни указания
of (great/high) PROMISE многообещаващ
to give/show PROMISE обещавам много, давам големи надежди
land of PROMISE обетована земя
II. 1. обещавам, давам обещание/дума
to PROMISE an immediate reply обещавам да отговоря незабавно
2. давам надежди, откривам добри перспективи
3. предсказвам, предричам, давам причини да се очаква
to PROMISE oneself очаквам с нетърпение (нещо приятно)
PROMISEd land обетована земя

promisee [prɔmi'si:]
n юр. лице, комуто е обещано нещо

promising ['prɔmisiŋ]
a обещаващ, насърчителен, будещ надежди
PROMISING beginning добро начало

promisor ['prɔmisə]
n юр. лице, което дава обещание

promisory ['prɔmisəri]
a съдържащ обещание
PROMISORY note полица, запис на заповед

promontory ['prɔməntəri]
1. геогр. нос
2. анат. издатина, подутина

promote [prə'mout]
1. повишавам, произвеждам (to the rank of в чин), пускам ученик в по-горен клас
2. спомагам, съдействувам, допринасям (за), поддържам, подкрепям, подпомагам, насърчавам, поощрявам
3. основавам, организирам (предприятие)
4. търг. рекламирам, популяризирам
5. ам. придобивам по нечестен път, правя гешефт
6. шах изваждам дама

promoter [prə'moutə]
1. човек, който спомага/допринася за нещо (вж. promote), поощрител
2. организатор (на предприятие, спортни състезания и пр.), основател
3. хим. промотор

promotion [prə'mouʃn]
1. повишаване, повишение, произвеждане, производство (в чин), минаване в по-горен клас
to be on PROMOTION очаквам повишение, прен. правя поведение
2. спомагане, съдействие, поддържане, подкрепа, поддръжка, поощряване, насърчаване, поощрение
3. реклама, рекламиране, популяризиране

promotive [prə'moutiv]
a спомагащ, съдействуващ, допринасящ (of)

prompt [prɔmpt]
I. 1. бърз, пъргав, чевръст
to be PROMPT in action действувам бързо
2. бърз, навременен, незабавен
PROMPT goods търг. стока, която се доставя и заплаща веднага
II. adv точно
III. 1. подтиквам, подбуждам, подучвам, насъсквам
2. подсказвам, внушавам, вдъхвам, пораждам, давам повод/ставам причина за
3. суфлирам (на), подсказвам (на)
IV. 1. напомняне, подсказване, суфлиране
2. търг. срок за плащане (на доставена стока)
договор, установяващ този срок (и PROMPT note)

prompt-book ['prɔmpt,buk]
n суфлъорски екземпляр на пиеса

prompt-box ['prɔmptbɔks]
n суфлъорска будка

prompt-copy ['prɔmptkɔpi]
вж. prompt-book

prompter ['prɔmptə]
1. суфлъор
2. подбудител

prompting ['prɔmptiŋ]
n подбуда, подтик

promptitude ['prɔmptitju:d]
1. бързина, пъргавост
2. навременност, точност, незабавност

promptly ['prɔmptli]
1. изведнъж, бързо
2. веднага, незабавно
3. точно навреме
4. в брой

promptness n бързина, точност, готовност

prompt side ['prɔmpt,said]
n лявата/aм. дясната страна на сцената (за актъора)

promulgate ['prɔməlgeit]
1. обявявам, оповестявам, обнародвам, давам гласност на, провъзгласям
2. разпространявам (идеи и пр.)

promulgation [,prɔməl'geiʃn]
1. обявяване, оповестяване, обнародване, даване гласност, провъзгласяване
2. разпространяване, разпространение

prone [proun]
1. легнал по очи, проснат, прострян
2. склонен, предразположен (to)
PRONE to anger сприхав, избухлив
strike PRONE където често стават стачки
3. стръмен, наклонен, наведен, полегат

pronely ['prounli]
adv по очи, ничком

proneness ['prounnis]
n склонност, предразположение, тенденция (to)

prong [prɔŋ]
I. 1. зъб (ец)
2. вила, вилица
3. разклонение (на рога)
II. 1. мушкам, промушвам, бода, пробождам
2. вдигам, обръщам (с вила)

pronominal [ргə'nɔminəl]
a грaм. местоименен

pronoun ['prounaun]
n грaм. местоимение

pronounce [prə'nauns]
1. произнасям, изговарям
pronouncing dictionary правоговорен речник
2. произнасям се, изказвам се (on, for, in favour of, against), казвам си мнението
to PRONOUNCE someone out of danger заявявам, че някой e вън от опасност

pronounceable [prə'naunsəbl]
a произносим

pronounced [prə'naunst]
a ясно изразен, явен, очебиен, подчертан, решителен

pronouncedly [prə'naunsidli]
adv очебийно, явно, подчертано, решително

pronouncement [prə'naunsmənt]
1. обявяване
2. изказване, мнение, оценка, преценка, присъда, решение

pronto ['prɔntou]
adv sl. бързо, веднага

pronunciation [prə,nʌnsi'eiʃn]
n произношение, изговор

proof [pru:f]
I. 1. доказателство
as (a) PROOF of, in PROOF of в/като доказателство за
PROOF positive решително/неопровержимо доказателство
2. юр. свидетелско показание
3. показване, доказване
4. изпитване, изпитание, проба, изпробване, проверка
to put to the PROOF изпитвам, пробвам, изпробвам
подлагам на изпитание, the PROOF of the pudding is in the eating съди се по резултата
5. мат. проверка
6. печ. коректура, шпалта
page PROOF коректура на страници
7. пробен отпечатък от гравюра/снимка
8. установен градус (на спиртно питие)
II. 1. изпитан, непроницаем (against), непробиваем, често в съчет.
child-PROOF безопасен за деца, който не може да бъде повреден от деца
2. твърд, непоколебим, издръжлив. устойчив
невъзприемчив, неподатлив (against)
PROOF against entreaties неумолим
PROOF against bribes неподкупен
3. използван при изпробване/проверка и пр
4. с установен градус (за спиртно питие)
III. 1. правя непроницаем/непромокаем/непробиваем
2. изпитвам, изпробвам, проверявам
3. печ. вадя пробен отпечатък (от)
4. ам. печ. чета/правя коректури

proof-read ['pru:fri:d]
v (-read) печ. чета/правя коректури

proof-reader ['pru:fri:də]
n печ. коректор

proof-sheet ['рru:fʃi:t]
n печ. коректура, шпалта

prop [prɔp]
I. 1. подпора, подпорка, подставка, подпорен зид/стълб
2. опора, подкрепа, упование
II. 1. подпирам, слагам подпори (up)
2. крепя, поддържам, подкрепям (up)
III. ав. sl. propeller
IV. 1. реквизит (и pl)
2. реквизитор

propaedeutics [,proupi:'dju:tiks]
n pl с гл. в sing пропедевтика

propaganda [,prɔpə'gændə]
1. пропаганда
2. attr пропаганден

propagandist [,prɔpə'gændist]
n пропагандист, пропагандатор

propagandize [,prɔpə'gændaiz]
v пропагандирам

propagate ['prɔpəgeit]
1. плодя се, множа се, размножавам (се), въдя (се), развъждам (се)
2. разпространявам (cе)
3. физ. предавам (се) (за пoплина, трептене и пр.)
4. предавам на следващото поколение

propagation [,prɔpə'geiʃn]
1. плодене, размножаване, развъждане
2. разпространяване, разпространение
3. физ. предаване (на топлина, трептене и пр.)

propagative ['prɔpəgeitiv]
a свързан с размножаване/разпространение/предаване

propagator ['prɔpəgeitə]
n разпространител

propane ['proupein]
n хим. пропан

propel [prə'pel]
1. тласкам/бутам (напред), карам, движа, привеждам в движение
2. прен. тласкам (напpeд)

propellant [prə'pelənt]
I. 1. двигателен
2. метателен
II. 1. метателен експлозив
2. ракетно гориво

propellent [prə'pelənt]
вж. propellant

propeller [ргə'реlə]
1. витло
2. перка (на самолет), пропелер

propelling [prə'peliŋ]
a двигателен
PROPELLING pencil автоматичен молив

propensity [prə'pensiti]
n склонност, предразположение, тенденция (to, for с ger)

proper ['ргɔрə]
I. 1. свойствен, характерен, присъщ (to)
2. точен, правилен, същински, истински
in the PROPER sense of the word в истинския смисъл на думата
PROPER fraction мат. правилна дроб
3. подходящ, удобен, пригоден, съответен, надлежен
уместен (for)
in the PROPER way както трябва
all in its PROPER time всяко нещо с времето си
to apply to the PROPER person обръщам се към когото трябва
to put things in their PROPER places слагам нещата на мястото им
to think it PROPER to считам за уместно да
4. благоприличен, пристоен, приет, благовъзпитан, строго морален
it's the PROPER thing to do такa e прието
5. грам. собствен (за име)
6. в тесен смисъл на думата, същински
architecture PROPER архитектура в тесния смисъл на думата
7. разг. голям, истински, същински
he was in a PROPER rage съвсем беше побеснял от ярост
to be in a PROPER mess здравата съм я оплескал
8. ост. собствен, свой (и own PROPER)
9. ост. хубав
10. хер. изобразен в естествени цветове
II. adv здравата, хубавичко

properly ['prɔpəli]
1. както трябва, както му е редът, правилно, с (пълно) право
2. разг. хубавичко, здравата
3. прилично
PROPERLY speaking всъщност, собствено (казано)

proper motion ['ргɔрə,mouʃn]
n астр. видимо движение на звездите

propertied ['prɔpətid]
a имотен, заможен

properties n аксесоари

property ['prɔpəti]
1. имот, имущество, собственост, притежание, стопанство, имение
man of PROPERTY собственик, имотен човек, богаташ
2. свойство, отличително качество
3. достояние
that's common/public PROPERTY всички знаят това, това е обществено достояние
4. обик. рl театр. реквизит
5. attr имуществен, имотен, театр. реквизитен
PROPERTY qualification имуществен ценз
PROPERTY tax данък cгради

property man ['prɔpəti,mæn]
n театр. реквизитор

property master ['prɔpəti,ma:stə]
вж. property man

prophecy ['prɔfisi]
n пророчество, предсказание

prophesy ['prɔfisai]
v пророчествувам, пророкувам, предричам, предсказвам, предвещавам

prophet ['prɔfit]
1. пророк
the PROPHET Мохамед
2. представител, защитник, изразител, проповедник (of)
3. предсказател
racing PROPHET разг. човек, който предсказва резултатите от конни състезания

prophetess ['prɔfitis]
ж. р. от prophet

prophetic [prə'fetik]
a пророчески
PROPHETIC of вещаещ (нещо)

prophetical [prə'fetikəl]
вж. prophetic

prophylactic [,prɔfi'læktik]
I. a профилактичен, предпазен
II. 1. профилактика, предпазни мерки
2. профилактично средство, средство против забременяване

prophylaxis [,prɔfi'læksis]
n (pl-xes) профилактика

propinquity [prə'piŋkwiti]
1. близост (no място)
2. родство, сродство
3. прилика, подобие

propitiate [prə'piʃieit]
1. умилостивявам
2. предразполагам към себе си, спечелвам доверието на

propitiation [prə,piʃi'eiʃn]
1. умилостивяване
2. предразполагане
3. изкупление
4. изкупителна жертва

propitiatory [prə'piʃiətəri]
1. умилостивителен
2. предразполагащ

propitious [prə'piʃəs]
1. благосклонен, благоприятен
2. благоприятен, подходящ

prop-jet ['prɔpdʒet]
a, n турбовитлов (двигател)

proponent [prə'pounənt]
I. a който предлага
II. 1. човек, който предлага (теория и пр.)
2. защитник, проповедник (of)

proportion [ргə'рɔ:ʃn]
I. 1. пропорция, (съ) отношение
in PROPORTION съразмерен, съответствуващ
in PROPORTION to съразмерно с, според
in PROPORTION as според това как
out of PROPORTION несъразмерен, несъответствуващ
out of all PROPORTION твърде голям, прокален
2. пропорция, съразмерност на частите, симетрия
sense of PROPORTION чувство за мярка
to get things out of PROPORTION изгубвам чувство за мярка, изгубвам правилното отношение към нещата
3. мат. пропорция, 3 bears the same PROPORTION to 6 as 6 to 12 - 3 се отнася към 6, както 6 към 12
4. мат. просто тройно правило
5. рl размери
of good PROPORTIONs доста голям, големичък
6. дял, част, процент
II. 1. съгласувам (to с)
2. осъразмерявам
3. разделям на части/пропорционално

proportionable [ргə'рɔ:ʃənəbl]
a пропорционален

proportional [ргə'рɔ:ʃənəl]
вж. proportionable

proportionality [prə,pɔ:ʃə'næliti]
n пропорционалност

proportionate [prə'pɔ:ʃənit]
I. a съразмерен, пропорционален (to)
II. v съгласувам, осъразмерявам

proposal [prə'pouzəl]
n предложение (и за женитба), план
PROPOSAL of marriage предложение за женитба
PROPOSAL for peace предложение за мир

propose [prə'pouz]
1. предлагам, правя предложение (и за женитба)
to PROPOSE the health of вдигам наздравица за, предлагам да пием за здравето на
2. възнамерявам, имам намерение (с ger, с to с inf), PROPOSEd trip пътуване, което възнамерявам да направя
the object I PROPOSE to myself целта., която си поставям

proposition [,prɔpə'ziʃn]
I. 1. твърдение, изказване
2. грaм. изречение
3. мaт. теорема, задача
4. предложение (особ. към жена за полови връзки)
5. разг. работа, задача, предприятие, проект
tough PROPOSITION трудна работа, мъчен човек
paying PROPOSITION доходно предприятие/работа
II. v разг. правя предложение (особ. на жена за полови връзки)

propound [prə'paund]
1. предлагам за разглеждане, поставям на разискване
2. излагам, излизам с (теория и пр.)
3. юр. давам (завещание) да се легализира

proprietary [prə'praiətəri]
1. собственически, на собственик, имотен
PROPRIETARY classes имотни класи
PROPRIETARY rights права на собственост
2. частен
PROPRIETARY colony ист. колония в Сев. Америка, дадена от английския крал на частно лице
3. патентован
PROPRIETARY medicine патентовано лекарство, специалитет
PROPRIETARY name/term патентовано име/название

proprietor [prə'praiətə]
n собственик, притежател, господар, стопанин, съдържател

proprietorial [ргəргaiə'tɔ:riəl]
a собственически

proprietorship [prə'praiətəʃip]
n притежание, собственост

proprietress n собственица

propriety [prə'praiəti]
1. правилност, уместност, коректност, естественост
2. (благо) приличие
the proprieties правилата за добро/коректно държане
to throw PROPRIETY to the winds удрям през просото

propulsion [prə'pʌlʃn]
1. тласкане/бутане (напред), каране, движене, привеждане в движение, двигателна сила, тяга
2. двигател
3. прен. движеща сила, подтик, стимул, тласък, двигател

propulsive [prə'pʌlsiv]
1. двигателен
2. метателен
3. тласкащ, стимулиращ, подбуждащ

pro rata [prou'reitə]
a, adv лат. съразмерен, пропорционален, съразмерно, пропорционално

prorate [prou'reit]
v разделям/разпределям пропорционално

prorogate ['prourəgeit]
вж. prorogue

prorogation [,prourə'geiʃn]
n парл. прекратяване на ceсия

prorogue [prə'roug]
v прекратявам (парламентарна сесия), отлагам

prosaic [prou'zeiik]
a прозаичен, неинтересен, скучен

prosaically [prou'zeiikli]
adv прозаично, скучно

prosaist ['prouzeiist]
1. прозаик
2. прозаичен/скучен човек

proscenium [prou'si:niəm]
1. n (pl-iums, -ia) теaтр. l. авансцена, просцениум
2. сцена на античен театър

proscribe [prə'skraib]
1. v l. отричам, отхвърлям (нещо като опасно), забранявам
2. ост. обявявам вън от законите, заточавам, пращам на заточение/в изгнание

proscription [prə'skripʃn]
1. n l. отричане, отхвърляне, забрана, запрещение, забраняване
2. ост. обявяване извън законите, проскрипция, заточение, изгнание

prose [prouz]
I. 1. проза
2. прозаичност, сивота
3. скучни/досадни приказки/разговори
4. attr прозаичен, в проза
II. 1. говоря/пиша отегчително
2. превръщам (стихове) в проза, пиша в проза

prosector [prou'sektə]
n просектор

prosecute ['prɔsikju:t]
1. v l. гоня, преследвам (цел)
2. занимавам се с, упражнявам, практикувам, върша, извършвам, водя (война, следствие и пр.)
3. продължавам
4. давам под съд, водя/завеждам дело (срещу), повдигам съдебно преследване срещу
to PROSECUTE a claim възбуждам иск
trespassers will be PROSECUTEd нарушителите се глобяват/наказват

prosecuting attorney ['prɔsikju:tiŋə'tə:ni]
n ам. прокурор

prosecution [,prɔsi'kju:ʃn]
1. n l. преследване, гонене (на цел)
2. упражняване, практикуване, вършене, извършване, водене, продължаване
3. юр. съдебно преследване, даване под съд, водене/завеждане на дело
director of public PROSECUTION s прокурор, държавен обвинител
4. юр. ищец, ищци, обвинението (като страна в процес)
to appear for the PROSECUTION явявам се от името на/адвокат съм на ищеца

prosecutor ['prɔsikju:tə]
n юр. ищец
public PROSECUTOR прокурор, държавен обвинител

proselyte ['prɔsilait]
I. 1. прозелит, нов привърженик на религия и пр., неевреин, приел еврейската религия
2. привърженик, съмишленик
II. 1. обръщам в своята вяра
2. спечелвам привърженици

proselytize ['prɔsilaitaiz]
вж. proselyte

proser ['prouzə]
1. прозаик
2. скучен говорител/писател

prose-writer ['prouzraitə]
n прозаик

prosify ['prouzifai]
1. обръщам/пиша в проза
2. правя прозаичен

prosing ['prouziŋ]
n скучно говорене/писане

prosit ['prousit]
int лат. наздраве

prosodial [prə'soudiəl]
a прозодичен

prosodic [prə'soudik]
вж. prosodial

prosody ['prɔsədi]
n прозодия

prospect ['prɔspekt]
I. 1. изглед, гледка, пейзаж
2. изложение (на къща)
3. прен. изглед, перспектива
in PROSPECT очакван
to have nothing in PROSPECT нямам никакви планове/намерения/възможности
there is no PROSPECT of his coming soon няма изгледи да дойде скоро
4. мин. неексплоатиран/новооткрит участък, проба от руда (от такъв участък)
5. разг. вероятен/евентуален клиент/кандидат, човек, от когото може да се очаква изгода
II. 1. мин. търся, изследвам, проучвам (for)
2. перспективен съм, обещавам (за мина)
to PROSPECT well/ill перспективен/неперспективен съм

prospective [prə'spektiv]
1. бъдещ, предстоящ, очакван, предчувствуван, предвкусван, близък, вероятен
2. без обратна сила (за закон)

prospector [prə'spektə]
n мин. човек, който търси/проучва, златотърсач

prospectus [prə'spektəs]
n проспект, програма, реклама

prosper ['prɔspə]
1. (пре) успявам, процъфтявам, вървя добре, вирея
2. давам благоденствие на, подпомагам
may God PROSPER you да те поживи господ, господ здраве да ти дава

prosperity [prə'speriti]
n преуспяване, процъфтяване, добруване, благоденствие, благополучие, благосъстояние, сполука

prosperous ['prɔspərəs]
1. процъфтяващ, цъфтящ, благоденствуващ, напредващ, преуспял
2. благоприятен, попътен (за вятър)

prostate ['prɔsteit]
n анат. простата (жлеза) (и PROSTATE gland)

prosthesis ['prɔsθisis]
1. мед. (поставяне на) протеза
2. гром. представка, префикс, префиксиране

prosthetic [prɔs'θetik]
1. мед. протезен
2. грaм. префиксиран

prostitute ['prɔstitju:t]
I. n проститутка, публична жена
II. 1. тласкам към проституция
refl ставам проститутка, проституирам
2. прен. правя търговия с, проституирам с, продавам (чест, способности)

prostrate ['prɔstreit]
I. 1. проснат, прострян, легнал
to fall PROSTRATE просвам се
to lie PROSTRATE лежа проснат, прен. лежа в праха, пълзя, унижавам се
2. повален, победен
to lay PROSTRATE събарям, повалям, свалям/смъквам от власт
3. изтощен, смазан, cъсипан, капнал
PROSTRATE with grief смазан от скръб
4. бот. пълзящ
II. 1. свалям, повалям, събарям
2. подчинявам, унижавам
to PROSTRATE oneself (before someone) унижавам се (пред някого)
3. изтощавам, съсипвам, смазвам, отчайвам
PROSTRATEd with fatigue капнал от умора

prostration [prəs'treiʃn]
1. просване, легнало положение
2. поваляне, събаряне
3. изтощение, изнемощялост, немощ
4. унижаване, унижение
5. угнетеност

prosy ['prouzi]
a прозаичен, скучен, отегчителен, сух

protagonist [prə'tægənist]
1. главен герой (в роман и пр)
2. главно действуващо лице
3. защитник, ратник, борец (of за)

protasis ['prɔtəsis]
n (pl-es) грaм. подчинено изречeние за условие, протазис

protean ['ргoutiən]
a многообразен, многолик, променлив

protect [prə'tekt]
1. пазя, запазвам, предпазвам, браня, отбранявам, вардя, предвардвам
закрилям, защищавам (from, against)
2. покровителствувам
3. ик. покровителствувам (местна индустрия) срещу чуждестранна конкуренция
4. снабдявам (машина и пр.) с предпазител

protection [prə'tekʃn]
1. пазене, запазване, предпазване, бранене, отбраняване, предвардване, защищаване, защита, закриляне, закрила
2. покровителствуване, покровителство, протекция
3. ик. покровителствуване на местна индустрия, протекционизъм
4. пазител, защитник, предпазно средство, закритие, прикритие, заслон, подслон, убежище
5. паспорт, пропуск
6. sl. защита от преследване, купена с пари (наложена от гангстери) (и PROTECTION money)

protectionism [prə'tekʃənizm]
n ик. протекционизъм

protectionist [prə'tekʃənist]
n привърженик на протекционизма

protective [prə'tektiv]
a защитен, предпазен, предпазителен, покровителствен, протекционен
PROTECTIVE barfrage воен. преграден огън
PROTECTIVE colouring биол. защитна окраска
PROTECTIVE deck мор. бронирана палуба
PROTECTIVE tariff покровителствена тарифа (на мита и пр.)
PROTECTIVE custody задържане за осигуряване на безопасност (от отмъщение и пр.)

protector [prə'tektə]
1. защитник, бранител, пазител
2. предпазител
3. ист. регент

protectorate [prə'tektərit]
n протекторат

protectorship [prə'tektəʃip]
1. протекторат
2. покровителство
3. регентство, длъжност на регент

protectory [prə'tektəri]
n приют за малолетни закононарушители/за бездомни деца

protectress [prə'tektris]
ж. р. от protector

protege ['prɔtiʒei]
n фр. протеже

protein ['proutiin]
n хим. протеин, белтъчно вещество

protest [prə'test]
I. 1. протестирам (against), ам. повдигам възражение срещу
2. заявявам (тържествено)
to PROTEST one's innocence твърдя, че съм невинен
3. протестирам, отказвам (полица)
II. 1. протест, възражение
under PROTEST насила, против волята ми
to get up/make a PROTEST протестирам, повдигам възражение
2. тържествена декларация, изявление, твърдение, изказване
3. протестирана/отказана полица
4. attr протестен

protestant ['prɔtistənt]
1. протестант
2. р. човек, който протестира
3. attr протестантски

protestantism ['prɔtistəntizm]
n протестантство

protestation [,prɔtis'teiʃn]
1. протест
възражение (against срещу)
2. тържествена декларация/изявление/изказване
PROTESTATIONs of innocence настояване, че съм невинен
PROTESTATIONs of love любовни обяснения

prothalamium [,prouθə'leimiəm]
n (pl-mia) лат. лит. сватбена песен

prothesis ['prɔθisis]
вж. prosthesis

proto ['proutou]
pref пра, прото

protocol ['proutəkɔl]
I. 1. протокол (и за научен опит)
2. етикеция, протокол
according to PROTOCOL по протокола, както изисква етикецията
II. v протоколирам

protogenetic [proutədʒi'netik]
a първичен

protogenic [proutə'dʒi:nik]
вж. protogenetic

protolanguage ['proutə'læŋgwidʒ]
n праезик

protomartyr ['proutəma:tə]
n църк. първомъченик

proton ['proutɔn]
n физ. протон

protoplasm ['proutəplæzm]
n биол. протоплазма

protoplast ['proutəplæst]
1. биол. протопласт
2. първообраз, оригинал
3. първият човек

prototype ['proutətaip]
n прототип, първообраз, оригинал, първоначален модел, най-ранна форма (на машина и пр.)

protozoa [,proutə'zouə]
n зоол. протозоа

protozoic [,proutə'zouik]
1. геол. съдържащ най-ранни следи на живот (за пласт)
2. зоол. протозойски

protract [prə'trækt]
1. протакам, провлачам, удължавам (прекомерно), продължавам
2. чертая, начертавам, нанасям (на карта, план)
3. зоол. протягам, проточвам

protracted [prə'træktid]
a проточен, провлечен, дълъг, продължителен

protractile [prə'træktail]
a зоол. който може да се протяга/разтяга

protraction [prə'trækʃn]
1. протакане, удължаване, продължаване, удължение, продължение
2. чертане, начертаване, нанасяне
3. зоол. протягане, проточване

protractor [prə'træktə]
1. транспортир
2. анат. екстензор, разгъващ мускул

protrude [prə'tru:d]
1. издавам (се), подавам (се), показвам (се), изплезвам
2. изпъквам, издавам се напред, стърча

protruding [prə'tru:diŋ]
a изпъкнал

protrusion [ргə'tru:ʒən]
1. издаване напред, изпъкване
2. издатина, изпъкналост, издаденост

protrusive [prə'tru:siv]
a изпъкнал, издаден, издут

protuberance [prə'tju:bərəns]
1. изпъкналост, издатина, издутина, подутина, оток, буца
2. астр. протуберано

protuberant [prə'tju:bərənt]
1. изпъкнал, издаден, издут
2. изпъкващ в съзнанието

proud [praud]
I. 1. горд, горделив, високомерен, надменен
to be PROUD of гордея се с
to be PROUD to за мен е чест да
to become PROUD възгордявам се
2. славен, внушителен, величествен, грандиозен, великолепен, знаменит, забележителен
3. придошъл (за река)
4. буен (за кон и пр.)
PROUD flesh мед. маса от излишна гранулация
II. adv рaзг.
to do someone PROUD указвам голяма чест/щедро гостоприемство на някого
to do oneself PROUD угаждам си, гледам си душицата

proud-stomached ['praudstʌməkt]
a надменен, високомерен

provable ['ргu:vəbl]
a доказуем

prove [pru:v]
1. n доказвам
to PROVE oneself as доказвам, че съм
2. изпитвам, изпробвам
3. оказвам се, излизам (и refl)
to PROVE (to be) a coward/useless, etc. оказвам се страхливец/излишен и пр
4. мат. проверявам
5. юp. легализирам (завещание)
6. карам да втаса/кипне, втасвам, кипвам (за тесто)

proven вж. prove, доказан

provenance ['prɔvənəns]
n произход, потекло

provender ['prɔvində]
1. фураж, кърма
2. разг. храна, ядене

provenience [prə'vi:niəns]
вж. provenance

proverb ['prɔvəb]
n пословица
to be a PROVERB for пословичен съм с
to pass into a PROVERB ставам пословичен
(Book of) PROVERBs библ. Притчи (Соломонови)
PRO-VERB n грам. форма на глагола do, която служи за заместител на друг глагол

proverbial [prə'və:biəl]
a пословичен, всеизвестен

provide [prə'vaid]
1. грижа се, погрижвам се, осигурявам (прехраната на)
обезпечавам (for)
вземам (предпазни) мерки (against)
to be PROVIDEd for осигурен cъм, хлябът ми е осигурен
to PROVIDE for someone in one's will оставям някому нещо в завещaнието си, погрижвам се за/осигурявам някого чрез завещание
2. снабдявам
обзавеждам, екипирам (with), доставям, набавям
давам (someone with something, something for someone)
to be PROVIDEd with all one needs имам всичко, което ми е нужно
3. предвиждам, уговарям, правя уговорка, поставям като (предварително) условие, постановявам
to PROVIDE against юр. забранявам, запрещавам
to PROVIDE for юр. разрешавам, предвиждам
4. църк. назначавам на още неовакантена служба

provided [prə'vaidid]
cj при условие че, стига само
PROVIDED that при условие че

providence ['prɔvidəns]
1. провидение
special PROVIDENCE пръст на провидението, пръст божи
2. предпазливост, предвидливост, благоразумие
3. спестовност, пестеливост

provident ['prɔvidənt]
a предвидлив, пестелив
PROVIDENT society взаимоспомагателна каса

providential [,prɔvi'denʃəl]
a от провидението/бога, щастлив, навременен

provider [prə'vaidə]
1. доставчик
2. глава на семейство

providing [prə'vaidiŋ]
вж. provided

province ['prɔvins]
1. облаcт, провинция
2. pl провинция (не столица)
3. епархия
4. облаcт, сфера, клон, отдел, компетентност, компетенция
it's outside my PROVINCE не е от моята компетентност
the question falls outside the PROVINCE of science въпросът е извън областта/не е в областта на науката

provincial [prə'vinʃəl]
I. a провинциален (и прен.), местен
II. 1. провинциалист
2. архиепископ, местен глава на религиозен орден

provincialism [prə'vinʃəlizm]
1. провинциалност, ограниченост, местен патриотизъм
2. ез. провинциализъм

provincialist [prə'vinʃəlist]
вж. provincial ii

provincialize [prə'vinʃəlaiz]
v правя провинциален, придавам провинциален вид/характер на

proving ground ['pru:viŋ,graund]
n опитно поле (и прен.)

provision [prə'viʒn]
I. 1. осигуряване, обезпечаване, снабдяване, доставяне, набавяне, даване
доставка (of)
to make PROVISION for погрижвам се за, осигурявам (бъдещето на)
to make PROVISION against предпазвам (се) от, вземам мерки срещу
2. рl провизии, хранителни припаси
3. юр. уговорка, клауза, положение, постановление
PROVISION to the contrary обратна клауза
to come within the PROVISIONs of the law попадам под ударите на закона, предвиден съм в закона
II. v снабдявам с провизии/хранителни припаси

provisional [ргə'viʒənəl]
a временен, условен

provisionality [prəviʒə'næliti]
n временност, условност, условен характер

provisionally [рrə'viʒənəli]
adv временно, условно
judgement PROVISIONALLY enforceable юр. условна присъда

proviso [prə'vaizou]
n (pl-os, -oes) юр. условие, уговорка

provisory [prə'vaizəri]
a временен, условен

provocation [,prɔvə'keiʃn]
1. предизвикване, предизвикателство, провокация, дразнене, раздразване
under (severe) PROVOCATION в състояние на (силна) възбуда/раздразнение
at/on the slightest PROVOCATION при най-малкия повод
2. подбуждане, насъскване, подстрекателство
wilful PROVOCATION of public disorder съзнателно подстрекателство към нарушение на обществения ред/към безредици

provocative [prə'vɔkətiv]
I. 1. предизвикващ, будещ, пораждащ (of), интересен, смел, оригинален
2. дразнещ, провокиращ, предизвикателен, заядлив, провокаторски
II. n нещо, което предизвиква/дразни, възбудително средство

provoke [prə'vouk]
1. възбуждам, подбуждам, подтиквам
подстрекавам (to, to с inf, into doing something)
2. предизвиквам, дразня, раздразням, разсърдвам, провокирам
3. предизвиквам, будя, възбуждам, пораждам

provoking [prə'voukiŋ]
1. предизвикателен, заядлив
2. досаден, отегчителен, непоносим

provost ['prɔvəst]
1. ректор (и църк.)
2. шотл. кмет
3. надзирател в затвор

provost court [prə'vou,kɔ:t]
n воен. съд (обик. за дребни престъпления в окупирана територия)

provost-marshal [prə'vou,ma:ʃl]
n началник на военна полиция

provost-sergeant [prə'vou,sa:dʒənt]
n cepжaнт във вoeннa пoлиция

prow [prau]
n нос (на корaб)

prowess ['prauis]
n юначност, мъжество, храброст, смелост, сила, необикновено умение

prowl [praul]
I. v дебна, търся плячка, ходя из, кръстосвам, обикадям (с цел да открадна нещо)
II. n дебнене
to be on the PROWL дебна, ам. търся жена (за полови връзки)

prowl car ['praulka:]
n ам. полицейска патрулна кола

prowler ['praulə]
1. хищник, звяр
2. човек, който дебне
3. мародер

proximal ['prɔksiməl]
a анат. разположен близо до средата на тялото

proximate ['prɔksimit]
1. най-близък, следващ
2. приблизителен

proximity [prək'simiti]
n близост, съседство
in (close) PROXIMITY to (съвсем) близо до
PROXIMITY of blood кръвно родство

proximity fuse [prək'simiti,fju:z]
n ел. безконтактен взривател

proximo ['prɔksimou]
adv лат. канц. на/през другия месец, 17th PROXIMO на 17 следващия месец

proxy ['prɔksi]
1. пълномощие, пълномощно, делегация
by PROXY по делегация
2. пълномощник, заместник
to be/stand PROXY for представител съм на, упълномощен съм от
3. attr чрез заместник/пълномощник
PROXY signature подпис по довереност

prude [pru:d]
n превзето скромна/морална жена, света богородица
to act the PRUDE правя се на света богородица, скромнича

prudence ['pru:dəns]
n благоразумие, предпазливост, разсъдливост

prudent ['pru:dənt]
a благоразумен, предпазлив, разсъдлив

prudential [pru:'denʃəl]
I. 1. диктуван от благоразумие
2. prudent
PRUDENTIAL committee ам. контролна комисия
PRUDENTIAL insurance индустриално осигуряване/застраховане
II. 1. n pl съображения, диктувани от благоразумие
2. ам. дребни административни/финансови въпроси

prudery ['pru:dəri]
n превзета/фалшива скромност

prudish ['pru:diʃ]
a прекалено скромен, превзет

prune [pru:n]
I. 1. сушена синя слива (ам. и несушена)
2. разг. противен човек
3. морав цвят
II. 1. кастря, окастрям, подрязвам (и с down, off, away)
2. съкращавам, махам всичко излишно
III. вж. preen

prunella [рru:'nelə]
n текст. прюнел

pruners ['pru:nəz]
вж. pruning-knife

prunes n сушени сини сливи

pruning-knife ['pru:niŋnaif]
n градинарски нож/ножици

pruning-scissors ['pru:niŋsizəz]
вж. pruning-knife

pruning-shears ['pru:niŋʃiəz]
вж. pruning-knife

prurience ['ргuəriəns]
n скверност, мръсота, похотливост

pruriency ['ргuəriənsi]
вж. prurience

prurient ['ргuəriənt]
a скверен, мръсен, похотлив

prurigo [pru:'raigou]
n мед. пруриго

pruritus [pru:'raitəs]
n мед. сърбеж

prussian ['рrʌʃən]
1. a пруски, прусашки
PRUSSIAN blue берлинско синъо
2. n прусак

prussianism ['prʌʃənizm]
n прусащина

prussic acid ['prʌsik,æsid]
хим. циановодородна киселина

pry [prai]
I. 1. надничам, надзъртам (into)
2. любопитствувам
пъхам си носа/гагата (into)
3. to PRY out откривам
II. 1. къртя/отварям/разбивам с лост
to PRY loose разкъртвам
2. отделям, отлепвам
to PRY open отварям с взлом, разбивам
3. измъквам (тайна)
III. 1. лост
2. средство (за постигане на цел)

prying ['praiiŋ]
a любопитен

psalm [sa:m]
n псалм, псалом

psalmist ['sa:mist]
n псалмопевец

psalmody ['sa:lmədi]
n псалмодия, псалмопение

psalter ['sɔ:ltə]
n псалтир

psaltery ['sɔ:ltəri]
n муз. псалтерий (вид цитра)

psephology [si'fɔlədʒi]
n научен анализ на предизборни тенденции

pseud [sju:d]
1. разг. a превзет, снобски
2. n псевдоинтелектуалец, сноб

pseudo ['sju:dou]
pref пceвдo-, лъже-

pseudonym ['sju:dənim]
n псевдоним

pseudonymous [sju:'dɔniməs]
a който пише/е издаден под пcевдоним

pshaw [ʃɔ:]
I. int пфу! пфю! вятър!
II. v сумтя/изсумтявам презрително

psych [saik]
1. v ам. подлагам на психоанализа
2. отгатвам, предвиждам (как ще постъпи някой)
3. анализирам, откривам (и с out)
4. сплашвам
5. refl подготвям се психологически (обик. с up)
6. to PSYCH out sl. изгубвам и ума, и дума от страх

psyche [saik]
I. вж. psych
II. n душа, психика

psychedelia [saiki'di:liə]
n (предизвикване на) еуфористично преживяване (с наркотик)

psychedelic [saiki'di:lik]
I. 1. еуфористичен (за наркотик, състояние и пр.)
2. като халюцинация, халюцинационен, кошмарен, сюрреалистичен, с необичайно ярки цветове/фигури, с хаотичен ритъм
II. 1. еуфористична отрова/наркотик
2. човек, който употребява еуфористични наркотици

psychiatrical [saiki'ætrik(əl)]
a психиатричен

psychiatrist [sai'kaiətrist]
n психиатър

psychiatry [sai'kaiətri]
n психиатрия

psychic ['saikik]
I. 1. душевен, психически
2. със способности на медиум
3. направен за психологически ефект (за анонс при бридж)
PSYCHIC (al) research изследване на явления като телепатия, ясновидство и пр
II. 1. медиум
2. рl PSYCHIC (al) research

psychical ['saikikəl]
вж. psychic

psycho ['saikou]
n sl. психопат

psychoanalize [,saikou'ænəlaiz]
ам psychoanalyze

psychoanalysis [,saikouə'nælisis]
n психоанализа

psycho-analyst [,saikou'ænəlist]
n специалист по психоанализа

psychoanalyze [,saikou'ænəlaiz]
v подлагам на/лекувам чрез психоанализа

psychodelic вж. psychedelic

psycholinguistics [,saikouliŋ'gwistiks]
n pl психолингвистика

psychological [saikə'lɔdʒkəl]
a психологичен

psychologism [sai'kɔlədʒizm]
n психологизъм

psychologist [sai'kɔlədʒist]
n психолог

psychology [sai'kɔlədʒi]
n психология

psychopath ['saikoupa:θ]
n психопат

psychosis [sai'kousis]
n психоза

psychosomatic [,saikousə'mætik]
a психосоматичен

ptarmigan ['ta:migən]
n бяла яребица (Lagopus alpinus)

ptolemaic [tɔli'meiik]
a Птолемеев

ptomaine ['toumein]
n хим. птомаин

pub [рʌb]
n разг. кръчма

pub-crawl ['pʌbkrɔ:l]
n ходене от кръчма на кръчма

puberty ['pju:bəti]
n пубертет

pubescence [pju:'besns]
1. полово съзряване
2. мъх, косъмчета (no растения, насекоми)

pubescent [pju:'besnt]
1. полово съзряващ, възмъжаващ
2. покрит с мъх/косъмчета

pubic ['pju:bik]
a анат. лонен

pubis ['pju:bis]
n анат. лонна кост

public ['pʌblik]
I. 1. публичен, обществен, общодостъпен, народен, национален, държавен
PUBLIC act държавен акт
PUBLIC assistance обществено подпомагане
PUBLIC baths градска/обществена баня
PUBLIC company борс. публична компания
PUBLIC debt национален дълг
PUBLIC gardens градска градина
PUBLIC health народно здраве
PUBLIC holiday официален празник
PUBLIC kitchen обществена трапезария за безработни
PUBLIC library градска/обществена библиотека
PUBLIC official/functionary/servant държавен чиновник/служител
PUBLIC ownership обществена собственост
PUBLIC relations отношения между организация/власт и частни лица, отдел за реклама/информация (в предприятие и пр.)
PUBLIC road държавно шосе
PUBLIC spirit обществено съзнание
PUBLIC spending държавни разходи за обществени нужди
in the PUBLIC eye много рекламиран, за който много се пище
2. публичен, открит, общоизвестен
to make PUBLIC правя обществено достояние, давам гласност на
(matter of) PUBLIC knowledge нещо всеизвестно/общоизвестно
to go PUBLIC ик. предлагам акциите си на борсата (за предприятие и пр.)
II. 1. публика, общество, общност
the general/great/wide PUBLIC широката публика, масите
the reading PUBLIC читателите
in PUBLIC публично, пред хората
2. разг. кръчма, хан

public address system [,pʌblikə'dres,sistəm]
n (озвучаване на обществени места чрез) високоговорители и пр

publican ['pʌblikən]
1. кръчмар, ханджия
2. библ. митар

publication [,pʌbli'keiʃn]
1. оповестяване, разгласяване
2. публикуване, обнародване, издаване
3. издание, публикация

public defender ['pʌblikdi'fendə]
n адвокат, назначен да защищава лице, което не може да плати за защитник

public enemy ['pʌblik'enimi]
1. народен враг
2. coциално опасен елемент
3. вражеска страна, враг (по време на война)

public house ['pʌblikhaus]
n кръчма, хан

public image ['pʌblik'imidʒ]
n официален образ/облик, образ за пред публиката, репутация

publicist ['pʌblisist]
1. публицист, журналист
2. специалист по международно право
3. press-agent

publicity [рʌb'lisiti]
1. гласност, публичност
to give PUBLICITY to давам гласност на, разглаcявам, оповестявам, правя обществено достояние
2. реклама, разгласа
PUBLICITY agent рекламен агент
3. обществено внимание/одобрение
in the full blaze/glare of PUBLICITY в центъра на общественото внимание

publicize ['pʌblisaiz]
1. разгласявам, давам гласност на, правя обществено достояние
2. рекламирам

public law ['pʌblik,lɔ:]
1. държавен акт
2. държавно право, международно право

publicly ['pʌblikli]
adv публично, открито, пред хората

public man ['pʌblik,mæn]
n (pl-men) общественик

public-minded ['pʌblik,mainded]
вж. public-spirited

publicnuisance ['рʌblik,nju:sns]
1. юр. обществено-вредно деяние
2. разг. обществено зло (за човек), неприятен човек

public school ['pʌblik,sku:l]
1. частно училище-фондация за момчета
2. aм. шотл. държавно (безплатно) училище
3. аttr (и public-school) образован, от горните слоеве на обществото, буржоазен

public service ['pʌblik,sə:vis]
1. държавна служба
2. обществена заслуга
3. рl комунални услуги

public speaking ['pʌblik,spi:kiŋ]
n ораторство, ораторско изкуство/умение

public-spirited ['pʌblik,spiritid]
a с обществено чувство/съзнание, патриотичен

public works ['pʌblik,wə:ks]
n pl обществени сгради

public wrong ['pʌblik,rɔŋ]
n престъпление спрямо обществото

publish ['pʌbliʃ]
1. оповестявам, разгласявам, давам гласност на
2. юр. разгласявам (клевета)
3. известявам/обявявам официално, обнародвам, публикувам
4. издавам, публикувам (книга и пр.), бивам издаден/издаван (за автор)

publishable ['pʌbliʃəbl]
1. годен за издаване
2. който може да се разгласи

publisher ['pʌbliʃə]
1. издател
2. ам. собственик на вестник
3. рl издателство

publishing ['pʌbliʃiŋ]
n издаване (на книги и пр.), издателска професия

publishingfirm ['pʌbliʃiŋ'fə:m]
вж. publishinghouse

publishinghouse ['pʌbliʃiŋ,haus]
n издателство

puccoon [pə'ku:n]
n (сев. -ам. растение, от което се прави) червена/жълта боя

puce [pju:s]
а, n червеникаво-кафяв (цвят)

puck [pʌk]
I. n дух пакостник
II. n хокей шайба

pucka вж. pukka (h)

pucker ['pʌkə]
I. 1. мръщя се, намръщвам (се), въся се, навъсвам се, цупя се, нацупвам се
свивам (вежди, чело и пр.) (и с up)
2. набирам (се), набръчквам (се) (и с up)
II. n бръчка, гънка, набор

puckery ['pʌkəri]
a набран, набръчкан

puckish ['pʌkiʃ]
a пакостлив, дяволит

pud [pʌd]
I. 1. ръчичка
2. лапа, лапичка
II. разг. pudding

pudding ['pudiŋ]
1. пудинг
2. суджук
in the PUDDING club бременна

pudding-bag ['pudiŋbæg]
1. платнена торбичка за варене на пудинг
2. разг. късмет

pudding-cloth ['pudiŋklɔθ]
вж. pudding-bag

pudding face ['pudiŋ,feis]
n тлъсто кръгло безизразно лице

pudding-head ['pudiŋhed]
n разг. глупак, дръвник, дървеняк

pudding-stone ['pudiŋstoun]
n геол. конгломерат

puddingy ['pudiŋi]
1. като пудинг
2. тъп, глупав, тлъст

puddle [рʌdl]
I. 1. локва
2. стр. непроницаема настилка от пясък и глина
3. мека мокра пръст за разсаждане на растения
II. 1. разбърквам, размесвам (глина и пясък), покривам с пласт от глина и пясък
2. метал. пудлинговам
3. цапам, газя
4. разкалвам, размътвам
5. работя несръчно, цапотя

puddly ['pʌdli]
a покрит с локви, разкалян

pudency ['pju:dənsi]
n срамежливост, свенливост, скромност

pudenda [pju:'dendə]
n pl лат. анат. външни полови органи (особ. женски)

pudge [рʌdʒ]
n разг. дундъо

pudgy ['pʌdʒi]
a дундест

pudic ['pju:dik]
вж. pubic

pudicity [pju:'disiti]
1. срамежливост, скромност, свян
2. целомъдрие

pueblo ['pweblou]
1. n исп. индианско селище (в Мексикo, Аризона и пр.)
2. PUEBLO индианец от такова селище

puerile ['pjuərail]
1. момчешки, детински
2. мед. пуерилен
3. дребен, незначителен, маловажен, глупав

puerility [pjuə'riliti]
1. детинщина, момчещина
2. мед. пуерилност
3. незначителност, глупост

puerperal [pju'ə:pərəl]
a мед. (след) родилен
PUERPERAL fever родилна треска

puff [рʌf]
I. 1. пухтя, дишам тежко
to PUFF (and blow) пъхтя, запъхтявам се, дишам тежко
to PUFF up the stairs изкачвам стълбите пухтейки/дишайки тежко
the engine PUFF ed out of the station машината излезе пухтейки от гарата
2. накарвам (някого) да се разпъхти
to be PUFFed запъхтян/разпъхтян съм
3. духам, вея, разнасям
to PUFF smoke into someone's face духвам дим в лицето на някого
4. издувам
5. пуша, пухкам (цигара и пр.) (at, on), изпускам кълба дим
6. рекламирам, хваля прекомерно, превъзнасям
7. разчесвам/сресвам (коса), за да бухне
puff out духвам, изгасявам, угасвам (за свещ и пр.), издувам (се) (за платна), изпъчвам (гърди)
to be PUFFed out with self-importance пъча се, надувам се, важнича, изморявам, карам да се запъхти, излизам/изпускам на кълба, изговарям задъхано
puff up обик. рр карам да се възгордее/надува
to be PUFFed up with pride възгордял съм се
to be PUFFed up with pleasure умирам от удоволствие, подувам се, издувам се, излизам на кълба
II. 1. дъх, лъх, полъхване, полъх
out of PUFF задъхан, запъхтян
2. кълбо, облаче, вълмо (дим и пр.), букла (коса)
3. смукване (при пушене)
to take a PUFF at смуквам от (цигара и пр.)
4. eклер
PUFF pastry/paste парено тесто за еклери
5. пухче за пудра
6. силно набрана част на дреха
PUFF sleeve ръкав буфан
7. шумна реклама, фукане
8. ам. пухена покривка за легло, пух
9. ам. взрив, избухване

puff-adder ['pʌfædə]
n вид африканска усойница

puff-ball ['рʌfbɔ:l]
n бот. прахавица, праханка (гъба) (сем. Lycoperdaceae)

puff-box ['pʌfbɔks]
n пудриера

puffer ['рʌfə]
1. човек, който пухти
2. дет. влак (че), параход (че)
3. разг. рекламаджия
4. риба, която може да се издува

puffery ['рʌfəri]
n рекламаджийство

puffin ['pʌfin]
n зоол. тупик, кайра (морска птица) (Fratercula)

puff-puff ['pʌf,pʌf]
n дет. локомотив (че), влак (че)

puffy ['рʌfi]
1. внезапен, буен, стремителен (за вятър)
2. подпухнал. подут, отекъл
3. задъхан, страдащ от задух
4. дебел
5. надут, бомбастичен

pug [pʌg]
I. 1. мопс (и PUG dog)
2. pug nose
3. ам. малък стегнат кок
II. 1. меся (глина)
2. изпълвам с глина/стърготини (под и пр.)
III. n тухларска глина
IV. n англоинд. следа на диво животно
V. v (-gg-) проследявам (диво животно)
VI. вж. sl. pugilist

puggaree [pəgə'ri:]
n англоинд. лека чалма, ешарп около шапка

puggree [pəg'ri:]
вж. puggaree

pugilism ['pju:dʒilizm]
n бокс, борба

pugilist ['pju:dʒilist]
n боксъор, борец

pugnacious [pʌg'neiʃəs]
a свадлив, заядлив, който налита на бой

pugnacity [pʌg'næsiti]
n войнственост, нападателност

pug nose ['pʌg,nouz]
n чип нос

pugwash ['pʌgwɔʃ]
n ежегодна научна конференция за обсъждане на световни проблеми

pugwash conference ['pʌgwɔʃ'kɔnfərəns]
вж. pugwash

puisne ['pju:ni]
а, n младши (съдия)

puissance ['pjuisəns]
n ост. могъщество, мощ

puissant ['pjuisənt]
a ост. могъщ, мощен

puke [pju:k]
v повръщам, бълвам

pukka ['pʌkə]
1. a англоинд. истински, първокласен
2. солиден

pukkah ['pʌkə]
вж. pukka

pulchritude ['pʌlkritju:d]
n книж. красота

pule [pju:l]
v хленча, скимтя

pull [pul]
I. 1. дърпам, дръпвам, тегля, изтеглям, разтеглям, опъвам, опъвам юздечката (за кон)
to PULL someone's ears, to PULL someone by the ears дърпам ушите на някого
to PULL one's hat over one's ears прихлупвам си шапката
to PULL a door open/shut отварям/затварям врата
2. изтеглям (mana, нож и пр.), вадя, изваждам (зъб), издърпвам
3. късам, откъсвам
скубя, отскубвам, изскубвам (и с up)
4. греба
to PULL an oar/a boat греба
to PULL a good oar добър гребец съм, греба добре
boat that PULLs eight oars лодка с осем гребла
to PULL one's weight греба правилно, прен. работя добре/пълноценно
5. движа се, придвижвам се (напред), плувам (за лодка)
the boat PULLed in-shore/for the shore лодката се отправи към брега
6. сп. задържам (кон), за да не спечели състезание
7. разтеглям се, развличам се
8. привличам (купувачи и пр.)
имам влияние (with над, сред)
9. разкъсвам, разпарям
10. ам. sl. насърчавам (състезател) с викове и пр
11. разг. правя, извършвам
the police PULLed a raid полицията направи внезапна проверка (напр. в публичен дом)
to PULL a fast one излъгвам, измамвам
you can't PULL that stuff on me такива не ми минават
12. печ. отпечатвам, правя отпечатък
13. sl. арестувам, пипвам, открадвам, ограбвам (банка и пр.)
14. крикет, голф запращам топка неправилно наляво
to PULL someone's leg майтапя сe/подигравам се с някого, занасям/будалкам някого
to PULL strings/wires дърпам конците, ходатайствувам, използувам връзки, действувам задкулисно
PULL devil PULL baker ожесточена боpба
to PULL the rug from under someone спирам подкрепата си за някого, оставям някого без подкрепа
pull about блъскам насам-натам, отнасям се грубо към
pull ahead откъсвам се, отивам напред (при състезание)
II. 1. дърпане, дръпване, теглене, теглителна сила
to give a PULL at дръпвам
2. гребане, разходка с лодка
3. глътване, глътка, смръкване, смукване
to take a PULL at a bottle/a pipe сръбвам от бутилка/дръпвам от лула
4. дръпване на юздите (на кон)
5. привличане, притегляне, притегателна сила
6. трудно изкачване/придвижване
7. шнур (на звънец), дръжка, лост на помпа
8. печ. коректура, отпечатък
9. сп. топка, отпратена наляво
10. разг. влияние (with пред), предимство, привилегия
to have the PULL of someone /a PULL over someone имам предимство пред някого, облагодетелствуван съм за сметка на някого

pullback ['pulbæk]
1. пречка, спънка, препятствие
2. ам. оттегляне, изтегляне (и на войска)

pulled [puld]
a PULLED bread сухар
PULLED figs сушени пресовани смокини

pullet ['pulit]
n ярка

pulley ['puli]
I. 1. скрипец, макара, рудан
2. ролка (на лентов транспортъор)
II. v повдигам/снабдявам със скрипец

pull-in ['pulin]
n спирка, крайпътно кафене

pullman ['pulmən]
n жп. пулман, вагон-салон, луксозен спален вагон

pull-on ['pulɔn]
a който се навлича (без да се закопчава)

pullover ['pulouvə]
n пуловер

pullulate ['pʌljuleit]
1. бот. покарвам, пониквам, размножавам се
2. разпространявам се (за учение и пр.)
3. гъмжа, пъкам (with от)

pull-up ['рulʌp]
1. подкрепителен пункт, лавка, гостилница (край пътя)
2. ам. гимнастика повдигане на лост до брадата

pulmonary ['рʌlmənəri]
1. анат. белодробен, пулмонален
2. вж. pulmonate
3. мед. с белодробно заболяване

pulmonate ['рʌlməneit]
1. зоол. a с бели дробове или подобни дихателни органи
от рода Pulmonata
2. n животно от рода Pulmonata, напр. сухоземен и пр. охлюв

pulmonic [pʌl'mɔnik]
вж. pulmonary

pulmotor ['pʌlmoutə]
n апарат за изкуствено дишане

pulp [рʌlр]
I. 1. месo (на плод)
2. анат. пулпа
3. дървесинна каша, безформена маса
to reduce to (a) PULP смачквам (u прен.), превръщам/правя на каша
to crush to a PULP смазвам
4. хим. пулп, шлам, хартиена маса, целулоза
5. sl. долнопробно сензационно списание, прен. лигавщина
II. 1. правя/ставам на каша, претопявам (книги, парцали)
2. очиствам (кафени зърна) от шушулките
3. ам. разг. предавам/представям в евтина/сензационна форма

pulpiness ['pʌlpinis]
a кашкаво състояние, кашкавост

pulpit ['pʌlpit]
1. амвон
the PULPIT духовенството, проповедниците
2. проповед
3. прен. място/случай за изказване на идеи, платформа, форум

pulpiteer [pʌlpi'tiə]
I. n обик. пренебр. проповедник
II. v проповядвам, морализирам

pulp magazine ['pʌlpmægə'zi:n]
вж. pulp

pulpous ['pʌlpəs]
a мек, кашкав, пулповиден

pulpy ['pʌlpi]
вж. pulpous

pulque [pʌlk]
n мексиканско питие от сок на агава

pulsar ['pʌlsa:]
n астр. космически източник на пулсиращи радиосигнали

pulsate ['pʌlseit]
1. пулсирам, туптя, бия, карам да тупти/пулсира
2. ел. вибрирам, пулсирам
3. прен. треперя, вълнувам (се)

pulsatile ['pʌlsətail]
1. пулсиращ, туптящ, биещ
2. муз. ударен (за инструмент)

pulsatilla [pʌlsə'tilə]
n бот. котенце, обикновена съсънка

pulsation [рʌl'seiʃn]
1. пулсиране, биене, туптене
2. физ. пулсация
3. ел. ъглова честота

pulsator [pʌl'seitə]
n тех. пулсатор

pulsatory [pʌl'seitəri]
a пулсиращ

pulse [pʌls]
I. 1. пулc
to feel someone's PULSE премервам пулса на някого, прен. допитвам се до/сондирам някого
to keep one's finger on the PULSE of прен. напипвам/следя пулса на
2. физиол. отделен удар (на сърцето), тласък, импулс
3. муз. ритъм
4. прен. вълнение, жизненост
to stir someone's PULSE възбуждам/развълнувам/възпламенявам някого
II. 1. пулсирам, бия, туптя
2. карам да пулсира/вибрира
пращам импулси (out, in)
III. n бот. бобови растения, варива

pulverization [,pʌlvərai'zeiʃn]
1. пулверизиране, пулверизация
2. унищожение, разрушение, разрушаване

pulverize ['pʌlvəraiz]
1. пулверизирам, стривам на прах, превръщам (се) в прах, разпадам се на прах
2. прен. унищожавам, сривам, смазвам

pulverizer ['pʌlvəraizə]
1. пулверизатор, разпрашител
2. тех. трошачка, мелачка

pulverulant [pʌl'verjulənt]
a ронлив, трошлив, праховиден, покрит с прах

puma ['pju:mə]
n зоол. пума (Felis concolor)

pumice ['pʌmis]
I. n пемза (u PUMICE stone)
II. v чистя/шлифовам с пемза

pummel [pʌml]
v (-ll-) удрям/бия/бъхтя с юмруци

pump [рʌmp]
I. 1. помпа
PUMP water помпена вода, вода от помпа
2. помпане
3. прен. сърце
II. 1. помпам
напомпвам (up, into)
изпомпвам (out)
2. наливам, натъпквам (знания, храна и пр.) (in, into), вливам
to PUMP new life into вливам нов живот в, раздвижвам
to PUMP money into the economy влагам системно пари в стопанството
3. разг. разпитвам подробно, подпитвам умело, изтръгвам сведения от
to PUMP the truth out of someone изтръгвам истината от някого
4. изтощавам, карам да се задъха
5. разтърсвам енергично (напр. ръка при ръкуване)
pump out изпомпвам
прен. изтощавам (обик. pass)
pump up напомпвам (гума), изкачвам/изваждам (вода) с помпа
III. 1. мъжка (бална) лачена обувка
2. aм. дамска. обувка деколте
3. обувка за тенис/балет без връзки

pumpernickel ['pʌmpənikl]
n ръжен хляб

pumpkin ['pʌmpkin]
n тиква (Cucurbita реро)

pump-room ['pʌmprum]
n зала в курортно място, където се пие минерална вода

pun [рʌn]
I. n игрословица, игра на думи, каламбур
II. v (-nn-) правя игра на думи, правя каламбур

puna ['pju:nə]
1. високо безводно плато в Андите
2. сух студен вятър в Андите

punch [pʌntʃ]
I. 1. щанца (пресова), пуансон, керн, прибой, замба, перфоратор, компостъор, кондукторски клещи
2. дупка от перфоратор и пр
II. v дупча, продупчвам, перфорирам, компостирам
to PUNCH in/out a nail набивам/избивам гвоздей
PUNCHed card перфокарта
III. 1. удрям (силно) с юмрук
2. мушкам/ръгам с пръчка
3. ам. събирам, подкарвам (добитък)
IV. 1. (силен/внезапен) удар с юмрук
to hold/pull one's PUNCHes сn. въздържам се да удрям силно, удрям леко, прен. пипам леко
2. sl. сила, ефект, влияние, интерес, живост
PUNCH line поанта, кулминационна точка
V. n пунш
VI. 1. нисък набит човек
2. късокрак товарен кон
VII. 1. театр. Полишинел (кукла с гърбица и дълъг нос)
2. Пънч (английско хумористично списание)
as pleased/proud as PUNCH щастлив/горд до немай-къде
PUNCH and Judy show традиционна английска куклена комедия

punch-ball ['pʌntʃbɔ:l]
n бокс топка за трениране

punch-bowl ['pʌntʃboul]
1. купа за пунш
2. дълбока кръгла котловина

punch card ['pʌntʃka:d]
n перфокарта

punch-drunk ['pʌntʃdrʌŋk]
a зашеметен/замаян от удари, прен. объркан, замаян

puncheon ['pʌntʃən]
1. тех. щанца, щемпел, секач
2. подпора, устой

puncher ['pʌntʃə]
1. компостъор, перфоратор
2. aм. каубой

punchinello [,pʌntʃi'nelou]
1. вж. Punch
2. клоун, комедиант
3. punch

punching bag ['pʌntʃiŋ,bæg]
n бокс круша

punch-up ['pʌntʃʌp]
n бой с юмруци

punchy ['рʌntʃi]
1. силен, енергичен
2. punch-drunk

punctate ['pʌŋkteit]
a зоол., бот. на точки/петна

punctated ['pʌŋkteitid]
вж. punctate

punctilio [pʌŋk'tiliou]
1. прекален формализъм, педантизъм
2. въпрос на етикеция/протокол

punctilious [pʌŋk'tiliəs]
1. прекалено прецизен/изискан, педантичен, изпълнителен до педантичност
2. спазващ строго етикецията/протокола

punctual ['pʌŋktʃuəl]
a точен, който не закъснява
to be PUNCTUAL in one's payments редовно плащам вноските си
to be PUNCTUAL for a lecture идвам навреме/не закъснявам за лекция

punctuality [,pʌŋktʃu'æliti]
n точност

punctually ['pʌŋktʃuəli]
adv навреме, без закъснение

punctuate ['pʌŋktʃueit]
1. слагам препинателни знаци (на)
2. прен. прекъсвам от време на време, придружавам, подсилвам

punctuation [,pʌŋktʃu'eiʃn]
n пунктуация, поставяне на препинателни знаци
PUNCTUATION mark препинателен знак

puncture ['pʌŋktʃə]
I. 1. бодване, пробиване, дупчица
2. мед. пункция
3. спукване на гума
II. 1. пробождам, пробивам (се)
2. спуквам се (за гума)
to PUNCTURE someone's ego смачквам фасона на някого
to PUNCTURE someone's confidence намалявам самочувствието на някого

pundit ['pʌndit]
1. n англоинд. учен индус, брамин
2. шег. учена глава, капацитет, спец

pungency ['pʌndʒənsi]
1. острота, силна миризма/вкус, пикантност
2. язвителност, сарказъм
3. изразителност

pungent ['pʌndʒənt]
1. остър, пикантен, силно подправен, лют
2. бот. остър
3. остър, язвителен, хаплив, саркастичен
4. изразителен

punic ['pju:nik]
1. a ист. пунически, картагенски
PUNIC faith вероломство
2. n картагенски език

punish ['pʌniʃ]
1. наказвам
2. разг. бъхтя, налагам, изтощавам, вземам здравето на, използвам лошата игра на (противника)
3. шег. ям, нагъвам

punishable ['рʌniʃəbl]
a наказуем

punishment ['pʌniʃmənt]
1. наказване
2. наказание
to be brought to PUNISHMENT for one's crimes наказан съм за престъпленията си
3. разг. бой, пердах, лошо/грубо отнасяне

punitive ['pju:nitiv]
a наказателен (за мерки, експедиция и пр.)

punitory ['pju:nitəri]
вж. punitive

punk [pʌŋk]
I. n прахан
II. 1. никаквец, хулиган
2. глупости, боклук
3. хлапак, балама
4. момче, приятел на педераст
5. ост. проститутка, уличница
III. 1. никакъв, негоден, отвратителен, ужасно скучен
2. болен, болнав
to feel PUNK чувствувам се като парцал

punka ['рʌŋkə]
n англоинд. голямо ветрило (често закачено на тавана)

punkah ['рʌŋkə]
вж. punka

punkie ['pʌŋki]
aм. вид папатак

punky ['pʌŋki]
вж. punkie

punster ['pʌnstə]
n любител/майстор на каламбури

punt [рʌnt]
I. n плоскодънна лодка
II. v карам (плоскодънна лодка) с прът, возя с плоскодънна лодка
III. v футб. бия от воле
IV. n футб. воле, летяща топка
V. 1. карти играя срещу банката
2. залагам (пари) на кон
3. спекулирам на борсата
VI. 1. карти играч срещу банката
2. залог

punter ['рʌntə]
I. 1. (професионален) комарджия
2. борсов спекулант
3. човек, който залага пари на кон
II. n човек, който кара плоскодънна лодка

punty ['pʌnti]
n желязна пръчка на стъклодухач

puny ['pju:ni]
a слаб, хилав, дребен, недорасъл
PUNY efforts жалки усилия

pup [рʌр]
I. 1. кученце, кутре, тюленче, малка видра
in/with PUP бременна (за кучка и пр.)
2. нахакан младеж
to sell someone a PUP sl. извозвам някого
to buy a PUP sl. извозват ме
II. v (-pp-) куча се, окучвам се

pupa ['pju:pə]
n (pl-ae) зоол. какавида

pupal ['pju:pəl]
a зоол. какавиден

pupil ['pju:pil]
I. 1. ученик
PUPIL teacher стажант учител (в основно училище)
2. юр. малолетен под грижите на настойник
II. n анат. зеница, гледец

pupilary ['pju:piləri]
I. 1. ученически, на ученик
2. юр. който е под опека
II. a анат. пупиларен, зеничен

pupillage ['pju:pilidʒ]
1. ученичество
2. непълнолетие
3. прен. полуразвитост, не (до) развитост
industry still in its PUPILLAGE още млада/неразвита индустрия

pupillary ['pju:piləri]
I. вж. pupilary
II. вж. pupilary

pupiparous [pju:'pipərəs]
a зоол. който ражда в какавидно състояние

puppet ['pʌpit]
1. кукла, марионетка (и прен.)
2. attr куклен, марионетен (и за правителство)

puppeteer [pʌpi'tiə]
n кукловод

puppetry ['pʌpitri]
1. кукловодство
2. прен. марионетно/несамостоятелно действие, представление, разиграване на театър

puppet-show ['pʌpitʃou]
n (спектакъл в) куклен театър

puppet state ['pʌpit,steit]
n пол. марионетна държава

puppy ['pʌpi]
1. кученце, кутре, тюленче
2. нахакан младеж
PUPPY love младежка любов
PUPPY troubles младежки грижи
PUPPY fat детска/предпубертетна пълнота

puppyish ['pʌpiiʃ]
1. като кученце
2. палав, буен
3. нахакан

purblind ['pə:blaind]
1. почти сляп, силно късоглед
2. тъп, глупав, без въображение
3. ост. сляп

purblindness ['pə:blaindnis]
1. силно късогледство, лошо зрение
2. тъпота, липса на въображение

purchasable ['pə:tʃəsəbl]
1. който може да се купи
2. подкупен, продажен

purchase ['pə:tʃəs]
I. 1. купувам
purchasing power/capacity покупателна способност
2. придобивам, спечелвам, извоювам
3. мор., тех. вдигам (със скрипец u пр.)
4. ам. разг. приемам (твърдение, становище)
II. 1. покупка, купуване, придобивка
2. годишен доход (от земя), наем
at 20 years' PURCHASE на стойност, равна на двайсетгодишен доход
his life is not worth an hour's PURCHASE той няма да изкара един час
3. хващане, улавяне, опора, опорна точка
to get a PURCHASE on хващам здраво, опирам се на
4. тех. механично приспособление за вдигане на тежести (скрипец и пр.)
5. прен. влияние, средство за въздействие

purchase-block ['pə:tʃəsblɔk]
n тех. полиспаст

purchaser ['рə:tʃəsə]
n купувач, покупател

purchase tax ['pə:tʃəstæks]
n (косвен) данък върху луксозни стоки

purdah ['pə:də]
1. n инд. завеса, която изолира жените
2. изолиране на жените, изолация

pure [pjuə]
1. чист, незамърсен, без примес, чистокръвен
2. прен. чист, неопетнен, непокварен, непорочен, девствен
PURE in heart с чисто сърце, невинен
3. разг. същински, истински, чист
out of PURE necessity просто по необходимост, от немай-къде
laziness PURE and simple чист мързел, просто на просто/чисто и просто мързел
4. теоретичен (не приложен)

pure-bred ['pjuəbred]
a чистокръвен, породист

puree ['pjuərei]
I. 1. пюре
2. пасирана супа, крем-супа
II. v правя на пюре, пасирам

purely ['pjuəli]
1. прен. чисто, просто, само
2. чисто, без примеси
3. непорочно

pureness ['pjuənis]
1. чистота
2. невинност, непорочност

purfle [pə:fl]
I. n бродиран/инкрустиран бордюр
II. v украсявам с бродиран/инкрустиран бордюр, разкрасявам

purgation [pə:'geiʃn]
1. пречистване
2. рел. очистение
3. мед. очистване, разслабване

purgative ['pə:gətiv]
I. 1. разслабителен, очистителен, пургативен
II. n пургатив

purgatorial [,pə:gə'tɔ:riəl]
a рел. изкупителен, очистителен, на чистилището

purgatory ['pə:gətəri]
n рел. чистилище (и прен.)

purge [рə:dʒ]
I. 1. прочиствам (се), очиствам (се) (of, from), продухвам
to PURGE away/out one's sins изкупвам греховете си
2. мед. очиствам, разслабвам
3. юр. изкупвам (вина), оправдавам (се)
4. пол. провеждам/правя чистка
II. 1. прочистване, очистване, пречистване
2. очистение (на душата)
3. мед. разслабително (средство)
4. пол. чистка

purification [,pjuərifi'keiʃn]
n очистване, пречистване, продухване (и тех.)
the PURIFICATION рел. сретение господне

purificatory [,pjuərifi'keitəri]
a пречистващ

purify ['pjuərifai]
1. пречиствам (се), очиствам (се), изчиствам (се) (of, from) (и прен.)
2. рел. извършвам обредно очистение

purism ['pjuərizm]
n ез. пуризъм

purist ['pjuərist]
n ез. пурист

puritan ['pjuəritən]
1. пуритан (ин) (и прен.)
2. attr пуритански

puritanic [pjuəri'tænik]
a пуритански

puritanical [pjuəri'tænikəl]
вж. puritanic

puritanism ['pjuəritənizm]
n пуританство, пуританизъм

purity ['pjuəriti]
1. чистота (и прен.)
2. непорочност, девственост
3. проба (на скъпоценен метал)

purl [рə:l]
I. 1. сърмени конци, ширит от усукана сърма
2. пико
3. опако (при плетене)
II. 1. поръбвам с пико/със сърма
2. плета опако
knit one, PURL one едно лице, едно опаки
III. 1. клокоча, ромоля, ромоня, бълбукам
2. образувам бързеи
IV. 1. ромон, клокочене, бълбукане
2. бързеи, водовъртеж
V. n греяна бира с джин

purler ['рə:lə]
n падане/хвърляне с главата напред
to come/take a PURLER падам с главата напред

purlieu ['pə:lju:]
1. често посещавано място
2. рl граници, предели
3. рl покрайнини, oколности, бедняшки квартали
the dusty PURLIEUs of the law адвокатски свърталища, прен. заплетени правни въпроси

purlin ['pə:lin]
n стр. надлъжна греда на покрив

purloin [рə:'lɔin]
v крада, открадвам, пооткрадвам

purple [рə:рl]
I. 1. морав/пурпурен цвят
2. багреница, порфира, пурпурни одежди на кардинал
3. кралска/императорска власт, кардиналски/епископски сан
raised to the PURPLE провъзгласен за император, ръкоположен за кардинал/епископ
born to the PURPLE ист. багренороден, прен. от царски/аристократически род
II. 1. пурпурен, морав, кървавочервен
2. зачервен, посинял (от яд, студ и пр.)
3. ам. изпъстрен с псувни/ругатни
4. цветист, претрупан, приповдигнат (за стил)
III. v боядисвам мораво, обагрям, зачервявам се, заруменявам, ставам/правя да стане морав/червен

purple emperor ['рə:рl,еmpərə]
n зоол. лилава апатура (пеперуда) (Apatura iris)

purple-fish ['pə:plfiʃ]
n пурпурна мида

purpleheart ['рə:рl,ha:t]
1. бот. палисандър (Сораifега)
2. таблетка стимулиращо лекарство
3. PURPLEHEART Н. ам. орден за храброст

purplish ['pə:pliʃ]
a възморав

purply ['pə:pli]
вж. purplish

purport ['рə:рət]
I. 1. претендирам, имам претенции (да съм и пр.)
2. знача, означавам, говоря/загатвам за
II. 1. общ смисъл
2. цел

purpose ['pə:pəs]
I. 1. намерение, цел
with honesty of PURPOSE с честни намерения
novel with a PURPOSE социален роман
for/with the PURPOSE of с цел да (с ger), on PURPOSE нарочно
this will answer/serve our/the PURPOSE това ще ни послужи/свърши работа
for all PURPOSEs за всякакви случаи/цели
for future/public PURPOSEs за бъдещи/обществени нужди
(very much) to the PURPOSE (много) уместен/целесъобразен
to speak to the PURPOSE говоря уместно/по същество
he spoke to the same PURPOSE той говори в същия дух/смисъл
2. резултат, успех
to little PURPOSE почти безрезултатно
to no PURPOSE напразно
to some PURPOSE не без успех/полза
to work to good PURPOSE работя резултатно
3. воля
infirm of/wanting in PURPOSE безволев, нерешителен, безхарактерен
energy/steadfastness of PURPOSE упоритост, решителност
II. v възнамерявам, имам намерение (с ger или to с inf)

purpose-built ['pə:pəsbilt]
a построен/направен за специална цел/по поръчка, специално направен

purposeful ['pə:pəsful]
1. целеустремен, целенасочен, решителен, упорит
2. умишлен
3. съдържателен (за разказ, реч и пр.)

purposeless ['pə:pəslis]
1. безцелен, безсмислен, празен
2. нерешителен, слабохарактерен, безволев

purposely ['pə:pəsli]
adv нарочно

purpose-made ['pə:pəsmeid]
вж. purpose-built

purposive ['pə:pəsiv]
1. направен с/служещ за определена цел
2. нарочен, специален, преднамерен
3. решителен

purpura ['pə:pjurə]
1. мед. пурпура
2. вет. едра шарка по свинете
3. зоол. пурпурни миди

purr [рə:]
I. 1. мъркам, преда (за котка)
2. бръмча (за мотор)
II. 1. мъркане
2. бръмчене

purse [pə:s]
I. 1. портмоне, кесия
2. пари, средства, богатство
long/heavy/well-lined PURSE пълна кесия, много пари, богатство
light/lean/slender PURSE празна кесия
the public PURSE държавното съкровище
3. парична сума, събрана като подарък/награда
to make up a PURSE правя подписка (за награда)
4. ам. дамска чанта
5. зоол. торбичка, скротум
you can't make a silk PURSE out of a sow's car от всяко дърво свирка не става
II. v свивам (се) (за устни)
набръчквам (се) (за чело) (и с up)

purse-bearer ['рə:sbɛərə]
1. касиер (и прен.)
2. висш чиновник, който носи държавния печат на председателя на Камарата на лордовете при шествия

purse-proud ['pə:s,praud]
a горделив/надменен поради богатството си

purser ['pə:sə]
n мор. домакин-касиер

purse-strings ['pə:sstriŋz]
n pl връзки на кесия
to hold the PURSE-STRINGS разпореждам се, държа касата
to loosen the PURSE-STRINGS разпущам се, разтварям кесията
to tighten the PURSE-STRINGS ограничавам се, стягам кесията

purslane ['pə:slein]
n бот. тученица (Portulaca oleracea)

pursuance [pə'sjuəns]
n изпълнение
in PURSUANCE of one's duties в изпълнение на задълженията си

pursuant [pə'sjuənt]
a съгласуван, съобразен (to с)
PURSUANT to според, съгласно

pursue [pə'sju:]
1. преследвам, гоня, измъчвам непрекъснато
2. преследвам, гоня (някаква цел)
to PURSUE pleasure отдавам се на/търся удоволствия
3. следвам (път, курс)
4. следвам, водя, провеждам (политика), прокарвам, прилагам (план и пр.)
5. изпълнявам (задължения), упражнявам (професия), занимавам се с
6. продължавам да говоря/споря

pursuer [pə'sjuə]
n гонител, преследвач

pursuit [pə'sju:t]
1. преследване (и на цел), гонене, гонитба, стремеж (към щастие и пр.)
to be in eager/hot PURSUIT of преследвам ожесточено/ревностно
2. занимание
scientific PURSUITs научна работа/занимания
daily PURSUITs всекидневни занимания/работа
3. изпълнение (на задължения), упражняване (на професия)

pursuit-plane [pə'sju:tplein]
n ав. изтребител (самолет)

pursy ['pə:si]
I. a пълен, дебел, който много се задъхва
II. a свит (за устни и пр.)
III. ам. purse-proud

purulence ['pjuəruləns]
1. n мед. загнояване
2. гной

purulent ['pjuərulənt]
a мед. гноен, гноясал

purvey [pə'vei]
1. доставям, снабдявам (to, for), доставчик съм (на)
2. ам. разпространявам (идеи и пр.)

purveyance [pə'veiəns]
n доставяне, снабдяване

purveyor [pə'veiə]
1. доставчик
2. ист. кралски чиновник, който реквизира храни

purview ['pə:vju:]
1. юр. текст (на закон и пр.)
2. граница, обсег
облаcт, сфера (на действие), компетентност, компетенция

pus [pʌs]
n гной

push [puʃ]
I. 1. бутам (се), блъскам (се), тикам, тласкам
to PUSH someone out of the way изблъсквам/избутвам някого
to PUSH the button натискам звънеца/копчето
2. разгръщам (акция, кампания), лансирам (мода, човек и пр.), активизирам, тласкам напред, развивам, разширявам (търговия и пр.), насърчавам, поощрявам, покровителствувам, рекламирам, гледам да пласирам/пробутам, пускам на пазара
to PUSH oneself (forward) самоизтъквам се
3. предявявам, настоявам на (искания, права и пр.) (и с for), настоявам енергично за
4. насилвам, назорвам, притеснявам, измъчвам, тормозя, преследвам, гоня (длъжник)
pass на зор съм (for)
poverty PUSHed them to breaking point те изнемогваха от мизерия
to PUSH someone to the limits of his patience изкарвам някого от търпение
to be PUSH ed for money на зор съм за пари, затруднен съм финансово
to be PUSHed for time нямам време, не ми стига времето
5. напредвам (с усилие, мъка), пробивам си път (с мъка)
6. продавам незаконно (наркотици) на дребно
7. наближавам, гоня (дадена възраст)
push about разпореждам се с (някого), командувам
push against напирам да отворя/поваля
push ahead напредвам неотклонно/решително, вървя напред
упорствувам в прилагането, побързвам със свършването (with на)
прен. придвижвам нaпред
push along разг. отивам си, тръгвам си, придвижвам се с мъка
push around push about
push aside изтласквам, отстранявам, не обръщам внимание на, отминавам (възражение и пр.)
push away отблъсквам, отстранявам
push back отблъсквам, изтиквам назад, карам (някого) да се отдръпне, бутам назад
push by блъскам (се) минавайки
push down събарям (някого), натискам (педал и пр.)
push forward push ahead, бутам/тласкам напред, напредвам, придвижвам се напред
to PUSH oneself forward самоизтъквам се, бутам се напред, лансирам, мъча се да пласирам/пробутам
push in натиквам, втиквам, забучвам, блъскам (на) вътре, разг. бутам се, набутвам се (в опашка и пр.), движа се бързо към брега (за лодка)
to PUSH someone's face in удрям някого в лицето
push off push along, отдалечавам се от брега, оттласквам (лодка) от брега
ам. sl. убивам, ликвидирам, очиствам
push on push ahead, продължавам (пътя си), вървя, напредвам
to PUSH something on to someone разг. прехвърлям нещо (неприятно) на някого
push out push off, изблъсквам, изтиквам, изтласквам, изхвърлям, покарвам, пускам (издънки и пр.), врязвам се, простирам се (в морето за нос и пр.)
to PUSH the boat out разг. гуляя, веселя се
push over събарям, прекатурвам
push through изкарвам на добър край, свършвам докрай, прокарвам (законопроект и пр.), помагам (някому) да изкара (изпит и пр.), пробивам си път, пониквам, набождам, покарвам, показвам се
push up причинявам покачване/увеличение (на цени и пр.), прен. издигам се, напредвам
to PUSH up daisies разг. умирам, погребват ме
II. 1. тласък, удар, бутане, бутване
2. воен. (масова) атака
3. усилие, напрягане
to make a PUSH давам си зор, напрягам се, прен. запретвам се
4. тех. натиск, налягане, напор, напрежение
5. енергия, предприемчивост
6. критичен момент
at a PUSH в случай на нужда
if/when/until it comes to the PUSH ако/когато дойде критичният момент/големият зор
7. поддръжка, протекция
8. стимул, подтик
9. копче, бутон (на звънец и пр.)
10. sl. банда, компания
to get thePUSH разг. уволняват ме, изхвърлят ме
to give someone the PUSH уволнявам/изхвърлям някого

push-ball ['puʃbɔ:l]
n cn. пушбол

push-bicycle ['puʃbaisikl]
n велосипед, колело

push-bike ['puʃbaik]
вж. push-bicycle

push-button ['puʃbʌtn]
n копче, бутон (на звънец и пр.)
PUSH-BUTTON war (fare) война с управлявани ракети и пр

push-cart ['puʃka:t]
1. ръчна количка (за зеленчуци и пр.)
2. детска спортна количка (за сядане)

push-chair ['puʃtʃɛə]
вж. push-cart

pusher ['puʃə]
1. тикач (на вагонетка и пр.)
2. амбициозен/нахакан човек, кариерист
3. sl. продавач на наркотици (на дребно)
4. приспособление/парченце хляб за бутане на храната върху вилицата

pushful ['puʃful]
a разг. нахакан

pushing ['puʃiŋ]
1. pushful
2. отракан, енергичен, предприемчив

pushover ['puʃouvə]
1. слаб противник
2. лека/лесна работа
3. aм. балама
4. ам. лека жена

pushpin ['рuʃрin]
n ам. габърче

push-up ['puʃʌp]
n ам. гимнастическо упражнение за повдигане на тялото от опора на ръцете

pushy ['puʃi]
a sl. нахакан, натрапчив

pusillanimity [,pju:silə'nimiti]
n малодушие, плахост, страхливост

pusillanimous [,pju:si'læniməs]
a малодушен, плах, страхлив

puss [pus]
I. 1. котка, маца, писана
PUSS in Boots котаракът в чизми
2. заек
3. разг. (дяволито) момиче, кокетка
PUSS in the corner вид детска игра
II. 1. лице, мутра, сурат
2. уста

pussy ['pusi]
I. 1. puss
2. peca, котенце (на върба и пр.)
II. 1. n вулг вагина
2. полов акт
3. женска
III. a гноен, гноясал

pussycat ['pusikæt]
n маца, писана

pussyfoot ['pusifut]
I. 1. движа се/промъквам се тихичко
2. действувам предпазливо, не се ангажирам
II. n (pl-foots) (привърженик на) сухия режим

pussy-willow ['pusiwilou]
1. върба (Salix discolor)
2. peca, котенце (на върба и пр.)

pustular ['pʌstjulə]
a като пришка/пъпка, пъпчив, изприщен

pustulate ['pʌstjuleit]
I. упокривам (се) с пъпки, изприщвам (се), образувам пъпки
II. вж. pustular

pustule ['pʌstju:l]
1. бот., зоол. брадавица
2. мед. пустула, гнойна пъпка, пришка

put [put]
I. 1. слагам, поставям, турям, оставям
to PUT a matter into someone's hands поверявам/оставям някому някаква работа
to PUT oneself into someone's hands оставям се (в ръцете) на някого
to PUT someone in prison слагам някого в затвора
not to know where to PUT oneself не знам къде да се дяна (от смущение и пр.)
2. поставям (въпрос и пр.), задавам (въпрос)
to PUT a matter before a committee поставям въпрос пред комисия
3. поставям/докарвам в някакво състояние
to PUT something /things right оправям работата
to PUT a field under/to wheat etc. засявам нива с пшеница и пр.
to PUT someone in the wrong изкарвам някого крив
4. сп. тласкам (гюлле)
5. изразявам (се)
as... PUTs it както казва..., по думите на...
I don't know how to PUT it не знам как да се изразя
6. преценявам, оценявам, изчислявам
I PUT his income at L 400 според мен доходът му трябва да е 400 лири
I PUT him above his brother ценя ro повече от брат му
to PUT a high value on someone's friendship високо ценя приятелството на някого
to PUT the time as about 7 мисля, че е около 7 часа
7. залагам (пари на кон)
8. мор. тръгвам, отплувам (in, out, down, for, back, to, etc.)
put about обръщам, променям курса, тръгвам в обратна посока (и мор.), разпространявам (слухове), разг. разстройвам, безпокоя, тревожа
put across превозвам (с лодка), изразявам ясно/убедително, убедителен съм
to PUT oneself across представям се добре/в добра светлина, провеждам успешно
to PUT a deal across сключвам сделка, разг. измамвам, изхитрям, постигам чрез измама
you can't PUT that across me такива не ми минават
put aside слагам настрана (и пари)
II. 1. сп. тласкане на гюлле
2. борс. право да се продават акции и пр. на определена цена на определена дата
III. a разг. неподвижен, на (едно) място
to stay PUT не мърдам, стоя/оставам където съм
he won't stay PUT не стои мирно/на едно място, вечно шава
IV. вж. putt

putative ['pju:tətiv]
a предполагаем

putatively ['pju:tətivli]
adv по предположение

put-down ['putdaun]
1. скастряне, срязване, иронична забележка
2. ав. приземяване

putlog ['putlɔg]
n стр. разпънка, траверса

put-off ['рutɔf]
1. забавяне, закъснение, отлагане
2. извинение, прeтeкст

put-on [put'ɔn]
I. a престорен, привиден
II. 1. превземка
2. измама
3. пародия

putrefaction [,pju':tri'fækʃn]
n гниене, разложение, разложена материя, гнилост

putrefactive [,pju:tri'fæktiv]
a гнилостен, разложителен

putrefy ['pju:trifai]
v гния, разлагам (се) (и прен.), причинявам гниене/разложение

putrescence [pju:'tresns]
n гнилост, гнила/разложена материя

putrescent [pju:'tresnt]
a загниващ, гниещ, разлагащ се

putrid ['pju:trid]
1. гнил, разложен
2. морално разложен
3. sl. отвратителен, никакъв

putridity [pju:'triditi]
n гнилост, разложение (и прен.), нещо гнило

putridness ['pju:tridnis]
вж. putridity

putsch [putʃ]
n нем. опит за преврат, пуч

putt [pʌt]
I. v голф удрям леко към дупката
II. n голф лек удар към дупката

puttee ['pʌti]
1. навой, навивка
2. дълги кожени гетри (до под коляното)

putter ['рʌtə]
I. 1. вид пръчка за голф
2. играч, който удря леко топката към дупката
II. вж. potter

puttier ['pʌtiə]
n джамджия

putting ['putiŋ]
I. n cn. тласкане на гюлле
II. n голф леко удряне на топката към дупката

putting-green ['pʌtiŋgri:n]
n голф ниско окосена тревна площ около дупка в игрище

putty ['pʌti]
I. 1. маджун (за прозорци)
2. прах за полиране
3. стр. фин хоросан (и plasterer's PUTTY)
to be PUTTY in someone's hands някой може да прави с мене каквото си ще
II. v маджуносвам

putty-faced ['pʌti,feist]
a с пепеляво лице

putty medal ['pʌti,medl]
n прен. тиквен медал

put-up ['putʌp]
a разг. нагласен, уйдурдисан

put-up-on [put'ʌp,ɔn]
a измамен, използуван, експлоатиран

put-you-up ['putjuʌp]
n сгъваемо легло

puzzle [pʌzl]
I. 1. озадачавам, обърквам
чудя се, блъскам се, мисля (about, over)
2. to PUZZLE out мъча се да разгадая/да намеря разрешение, разгадавам, разчитам (почерк)
II. 1. загадка, мистерия
2. главоблъсканица, ребус, мъчен въпрос
3. играчка ребус
4. недоумение, обърканост

puzzle-headed ['pʌzlhedid]
a объркан, собъркани идеи

puzzlement ['pʌzlmənt]
n озадаченост, недоумение, обърканост

puzzle-pated ['pʌzlpeitid]
вж. puzzle-headed

puzzler ['pʌzlə]
n мъчен въпрос

pyelitis [paiə'laitis]
n мед. пиелит

pygmaean [pig'mi:ən]
a пигмейски

pygmean [pig'mi:ən]
вж. pygmaean

pygmy ['pigmi]
1. пигмей
2. дребен човек/предмет, джудже (и в приказките), нищожество
3. attr дребен, пигмейски, незначителен, нищожен

pyjamas [pi'dʒa:məz]
1. пижама
2. шалвари

pylon ['pailən]
1. арх., ел. пилон
2. ав. кула ориентир
3. ав. коса греда, укрепваща скелета на самолет

pylorus [pai'lɔ:rəs]
n (рl-ri) анат. пилор

pyogenic [paiə'dʒenik]
a мед. гноен

pyorrhoea [paiə'riə]
n мед. пиорея

pyramid ['pirəmid]
I. 1. геом., арх., прен. пирамида
2. pl вид билярд
II. 1. натрупвам (се) /издигам (се) /построявам като пирамида
2. увеличавам постепенно
3. борc. закупвам, натрупвам (акции), спекулирам

pyramidal [pi'ræmidl]
a пирамидален

pyre [paiə]
n клада за изгаряне на мъртвец, погребален огън

pyrene [pai'ri:n]
n бот. костилка

pyrenean [paiərə'niən]
1. a пиренейски
2. n пиренеец, жител на Пиренеите

pyrethrum [раi'ri:θrəm]
n бот., фaрм. пиретрум

pyretic [pai'retik]
1. a мед. трескав, температурен
2. антипиретичен

pyrex ['paireks]
n (съд от) огнеупорно стъкло

pyrexia [pai'reksiə]
n мед. треска

pyrite ['pairait]
n минер. пирит

pyrites [pai'raiti:z]
n минер. пирит, железен сулфид

pyrogenetic [,paiərədʒə'netik]
a пирогенетичен

pyrogenous [pai'rɔdʒinəs]
a геол. пирогенен, вулканичен

pyrography [pai'rɔgrəfi]
n пирография

pyrolysis [pai'rɔlisis]
n хим. пиролиза

pyromancy [pai'rɔmənsi]
n пиромантия

pyrometer [pai'rɔmitə]
n пирометър

pyrope ['pairoup]
n минер. вид тъмночервен гранат

pyrophobia [paiərə'foubiə]
n мед. болезнен страх от огън

pyrotechnic [pairə'teknik]
1. пиротехнически
2. прен. блестящ

pyrotechnical [pairə'teknikəl]
вж. pyrotechnic

pyrotechnics [pairə'tekniks]
1. пиротехника
2. (пускане на) ракети/фойерверки
3. прен., обик. неодобр. блестящо/ефектно изпълнение/ораторство, фoйерверки

pyrotechnist [pairə'teknist]
n пиротехник

pyrotechny [pairə'tekni]
вж. pyrotechnics

pyroxene [paiə'rɔksi:n]
n минер. пироксен

pyroxylin [pai'rɔksilin]
n хим. пироксилин

pyrrhic ['pirik]
I. 1. боен (за танц)
2. проз. с две кратки срички
II. 1. старогръцки боен танц
2. проз. пирихий
III. a ист. на Пир (епирски цар)
PYRRHIC victory пирова победа

Pythagorean [pai,θægə'riən]
1. a питагоров
PYTHAGOREAN proposition/theorem питагорова теорема
2. n последовател на философското учение на Питагор

pythian ['piθiən]
I. a питийски, делфийски
II. 1. Пития
2. Аполон

python ['раiθən]
n зоол., мит. питон

pythoness ['paiθənis]
1. мит. Пития
2. гадателка, вещица

pyuria [pai'juəriə]
n мед. пиурия

pyx [piks]
I. 1. църк. дарохранителница
2. кутия/сандък за пробни монети (в монетен двор)
trial of the PYX качествен контрол на монетите
II. v изпитвам качеството на (монети)

pyxidium [pi'ksidiəm]
n лат. (pl-dia) бот. семенна кутийка с капаче

pyxis ['piksis]
1. антична вазичка/кутийка
2. pyxidium

q [kju:]
n буквата Q
on the qt вж. quiet

qua [kwei]
adv лат. в качеството си на, като

quack [kwæk]
I. 1. крякам (за патица)
2. бърборя, бръщолевя
II. 1. крякане на патица
2. брътвеж, бръщолевене
III. 1. врач, знахар, баяч, шарлатанин
2. attr шарлатански, лъжлив
QUACK doctor лекар шарлатанин
QUACK remedy/medicine бабешки лек
IV. 1. шарлатанствувам
2. гледам да пробутам, рекламирам

quackery ['kwækəri]
n шарлатанство, шарлатания

quacksalver ['kwæksælvə]
вж. quack

quad [kwɔd]
разг. вж. quadrangle, quadrat, quadrupedI, quadruplet

quadragenarian [,kwɔdrədʒi'nɛəriən]
1. a чeтиридесетгодишен
2. n четиридесетгодишен човек

quadragesima [,kwɔdrə'dʒesimə]
n църк. Сиропусна неделя (и-Sunday)

quadrangle ['kwɔdræŋgl]
1. геом. четириъгълник
2. четириъгълен вътрешен двор (особ. на колеж)

quadrangular [kwɔd'ræŋgjulə]
и четириъгълен

quadrant ['kwɔdrənt]
1. мат., воен., астр. квадрант
2. тех. лира (на металорежеща машина)
3. дъга на пергел

quadrat ['kwɔdræt]
n печ. квадрат, разделка

quadrate ['kwɔdrət]
I. a квадратен, правоъгълен, четиристранен
II. 1. мат. квадрат, втора степен, правоъгълник
2. квадратен/правоъгълен предмет
3. зоол. квадратна кост
III. 1. правя квадратен
2. съгласувам (се), съответствувам (to, with)

quadratic [kwɔd'rætik]
I. 1. мат. квадратен
2. крист. квадратичен
II. 1. уравнение от втора степен
2. рl клон от алгебрата, който се занимава с уравненията от втора стелен

quadrature ['kwɔdrətʃə]
n мат. астр. квадратура

quadrennial [kwɔdr'eniəl]
a четиригодишен
който става на вcеки четири години

quadriennial [kwɔdri'eniəl]
вж. quadrennial

quadrilateral [kwɔdri'lætərəl]
1. и четиристранен
2. n четириъгълник

quadrille [kwɔd'ril]
n кадрил (танц, игра на карти)

quadrillion [kwɔd'riljən]
n квадрилион (англ. единица, последвана от 24 нули, ам. и фр. единица, последвана от 15 нули)

quadrinomial [,kwɔdri'noumiəl]
a мат. четиричленен

quadripartite [,kwɔdri'pa:tait]
1. състоящ се от/разделен на четири части
2. четиристранен (за договор, съюз)

quadrivalent [,kwɔdri'veilənt]
a хим. четиривалентен

quadroon [kwɔd'ru:n]
n квартерон (роден от мулат и бял)

quadruped ['kwɔdruped]
1. зоол. a четириног
2. n четириного

quadruple ['kwɔdrupl]
I. 1. четворен, учетворен, четири пъти по-голям
2. четиристранен (за договор, съюз)
II. n учетворено/четворно число/количество
III. v учетворявам (се), умножавам по четири

quadruplet ['kwɔdruplit]
1. четвoрка (коне и пр.)
2. рl четворка близнаци

quadruplets n pl разг. четири близнака

quadruplicate [kwɔd'ru:plikit]
I. 1. a учетворен, в четири копия/екземпляра, повторен четири пъти
2. n едно от четири копия/екземпляра
in QUADRUPLICATE в четири копия/екземпляра
II. 1. умножавам на четири
2. правя четири копия/екземпляра (от)

quaere ['kwiəri]
вж. query

quaestor ['kwi:stə]
n лат. ист. квестор

quaff [kwa:f,kwɔf]
v пия/изпивам на големи глътки

quag [kwæg]
вж. quagmire

quagga ['kwægə]
n вид зебра (Equus quagga)

quaggy ['kwægi]
a мочурлив, блатист

quagmire ['kwægmaiə]
1. тресавище, мочур
2. прен. батак, трудно положение

quail [kweil]
I. 1. пъдпъдък (Coturnix communis)
2. bob-white
II. v трепвам, свивам се/треперя от страх
плаша се, отдръпвам се (before)
his courage QUAILed той загуби кураж
he QUAILed at the prospect before him уплаши се от това, което му предстоеше

quaint [kweint]
1. (малко) отживял, старомоден, с чара на нещо старинно
2. странен, чудат, необикновен

quake [kweik]
I. v треса се, треперя (for, with от), клатя се
II. 1. разг. трус, земетресение
2. тресене, треперене

quaker ['kweikə]
n квакер
QUAKERs meeting религиозно събрание на квакери, прен. мълчаливо събрание/компания

quakeress ['kweikəris]
ж. р. от Quaker

quakerish ['kweikəriʃ]
1. квакерски, като квакер
2. скромен, високоморален

quaking asp ['kweikiŋ,æsp]
n трепетлика (Populus tremuloides)

quakingly ['kweikiŋli]
adv с разтреперан глас, с трепет

quaky ['kweiki]
a разтреперан

qualification [,kwɔlifi'keiʃn]
1. квалификация, ценз, пригодност, квалифициране
2. уговорка, прен. резерва, ограничаване
without QUALIFICATION безрезервно, безуловно
3. определяне, окачествяване

qualificative ['kwɔlifikətiv]
1. грам. a определителен
2. n определение

qualificatory [,kwɔlifi'keitəri]
1. квалифициращ, квалификационен
2. ограничаващ, определящ

qualified ['kwɔlifaid]
1. квалифициран, с необходимия ценз, компетентен, подготвен
юр. с право (to на, да)
2. с уговорки/резерви

qualifier ['kwɔlifaiə]
1. уговорка, прен. резерва
2. грам. определение

qualify ['kwɔlifai]
1. определям (и грам.), окачествявам (as като), наричам (някого някакъв)
2. смекчавам, изразявам по-меко, намалявам силата на, разреждам (алкохол и пр.)
3. квалифицирам (се), подготвям (се) (и refl) (as, for), добивам ценз/право, бивам приет за, отговарям на изискванията
4. ограничавам, правя уговорки

qualitative ['kwɔlitətiv]
a качествен, квалитативен

quality ['kwɔliti]
1. качество (и лог.), (добро) качественост
of good QUALITY доброкачествен
of poor QUALITY долнокачествен
2. характерна черта, способност, умение
to give a taste of one's QUALITY показвам какво мога
3. тембър, отсенка (на звук, багра и пр.)
4. благороден произход, висок сан/положение, ост. висше общество, аристокрация
lady of QUALITY благородна дама, аристократка
5. attr качествен, за отбрана/просветена публика

qualm [kwa:m]
1. прилошаване, гадене
2. безпокойство, опасение, (пристъп на) малодушие, угризение, скрупули, (моментно) колебание, стеснение
QUALM of homesickness пристъп на носталгия

qualmish a съвестен

quandary ['kwɔndəri]
n затруднение, недоумение, колебание
to be in a QUANDARY чудя се какво да правя

quant [kwɔnt]
n вид прът за каране на шлепове

quanta вж. quantum

quantify ['kwɔntifai]
v определям/изразявам количествено

quantitative ['kwɔntitətiv]
a количествен, квантитативен

quantity ['kwɔntiti]
1. количество
small QUANTITY of... малко количество...
any QUANTITY of колкото щеш, много
QUANTITY surveyor стр. плановик на постройка
QUANTITY production масово/серийно производство
2. често рl голямо количество, изобилие, много
3. мат. величина
4. фон. дължина, квантитет
negligible QUANTITY човек без значение

quantum ['kwɔntəm]
1. количество, сума
2. дял, част
3. фuз. квант
QUANTUM theory квантова теория

quarantine ['kwɔrənti:n]
I. n карантина
to be in QUARANTINE под карантина съм
to be out of QUARANTINE не съм вече под карантина
II. v поставям под карантина, изолирам

quark [kwɔ:k]
n фаз. кварк

quarrel ['kwɔrəl]
I. 1. кавга, караница, разправия (with, between)
2. причина/повод за кавга/оплакване
to seek/pick a QUARREL with someone търся да се скарам с някого, заяждам се с някого
to have no QUARREL with someone /something не мога да се оплача от някого/нещо, нямам възражения срещу някого/нещо
II. 1. карам се, разправям се (with)
2. оплаквам се, възразявам (with)
to QUARREL with one's bread and butter зарязвам си работата без сериозна причина, ритам срещу ръжена
III. 1. ромбовидно/квадратно прозоречно стъкло/плоча
2. ист. стрела на арбалет

quarrelsome ['kwɔrəlsəm]
a свадлив, кавгаджийски

quarry ['kwɔri]
I. 1. лов. плячка
2. прен. набелязана жертва, обект на отмъщение/преследване, нещо желано и преследвано
II. 1. каменоломнa, кариера
2. прен. (богат) източник (на сведения и пр.)
III. 1. вадя (камъни и пр.) от кариера, експлоатирам кариера, копая/вадя камъни (от хълм и пр.)
2. издълбавам, изкопавам
3. прен. издирвам, събирам (сведения от документи и пр.)
4. прен. проучвам, ровя се
IV. вж. quarrel

quarryman ['kwɔrimən]
n (pl-men) каменар

quart [kwɔ:t]
I. 1. кварта (мярка за течности 1. 14 л)
2. съд с вместимост една кварта, кварта бира и пр.
to put a QUART into a pint pot мъча се да направя невъзможното
II. n карти, фехт. кварта

quartan ['kwɔ:tn]
1. a повтарящ се на четири дни
2. n мед. квартана (малария с пристъпи на четири дни)

quarter ['kwɔ:tə]
I. 1. четвърт (ина) (of)
QUARTER of a century четвърт век
2. четвърт час (и QUARTER of an hour)
the clock strikes the QUARTERs часовникът бие на четвърт час
bad QUARTER of an hour лоши/неприятни моменти
3. готв. плешка, бут
рl задни части, бут (и hind QUARTERs), ист. разкъсани части на екзекутиран предател
4. мор. кърма
5. странично парче на обувка
6. адм. тримесечие
7. уч. срок, унив. семестър
8. астр. фаза (на Луната)
9. всяка от главните посоки на света, четирите краища на света, точка на компас, посока на вятъра
what QUARTER is the wind in? откъде духа вятърът? прен. каква е хавата/положението? lies the wind in that QUARTER? прен. такава ли била работата? from all QUARTERs отвсякъде, от всички посоки/страни
10. квартал (на град)
11. обик. рl кръгове, среди, източник (на сведения и пр.)
from the highest QUARTERs от най-високо място
from a reliable QUARTER от достоверен източник
no help to be had from that QUARTER оттам/от него не може да се очаква помощ
12. рl квартира, жилище, воен. квартира, казарма
living QUARTERs жилищни помещения
close QUARTERs теснотия, тясно помещение/жилище
at close QUARTERs отблизо, нагъсто, едно до друго
fighting at close QUARTERs ръкопашен бой
to take up one's QUARTERs настанявам се (на квартира) (и воен.)
to beat up someone's QUARTERs изненадвам някого, c посещението си, изтърсвам се у някого
13. мор. пост
to beat to QUARTERs заповядвам всеки (от екипажа) да заеме поста си
14. сп. (бягане на) четвърт миля, ам. четвъртина време
15. (монета от) 25 цента
16. различни мерки квартер (за обем 2. 9 хектолитра, за тежест 12. 7 кг, ам. 11. 34 кг)
четвърт ярд (21. 86 см)
четвърт миля (402. 24 м)
17. воен. ист. пощада, милост
to ask for/cry QUARTER моля за пощада, признавам се за победен
to give no QUARTER to безпощаден съм към, атакувам безпощадно
18. хер. четвъртина от хералдически щит, квадрат с девиз в горната дясна четвъртина на щит
II. 1. разделям на четири (и заклано животно)
2. ист. разсичам (тялото на екзекутиран предател) на четири части
3. воен. разквартирувам (войски)
квартирувам (at)
4. мор. извиквам/поставям на пост
5. лов. претърсвам (място) във всички посоки (за кучета)
6. астр. навлизам в нова фаза (за Луната)
7. хер. разделям (щит) на четири части, имам различии гербове (на един и същи щит), прибавям герба на друго семейство на (щита си)

quarterage ['kwɔ:təridʒ]
1. тримесечно плащане, тримесечен наем/заплата и пр
2. квартира, разквартируване

quarter-back ['kwɔ:təbæk]
n футб. защитник

quarter-blood ['kwɔ:təblʌd]
1. a с четвърт негърска кръв
2. n квартерон

quarter-breed ['kwɔ:təbri:d]
вж. quarter-blood

quarter-day ['kwɔ:tədei]
n първият/последният ден на тримесечие, начало/край на платежен срок

quarter-deck ['kwɔ:tədek]
1. n мор. квартердек, шканци
2. офицери, офицерски състав

quarterfinal ['kwɔ:təfainəl]
1. сп. a четвъртфинален
2. n четвърт финал

quarter-jack ['kwɔ:tədʒæk]
1. часовников механизъм, който удря всеки четвърт час
2. sl. quartermaster

quarter-light ['kwɔ:təlait]
n авт. странично стъкло на автомобил

quarterly ['kwɔ:təli]
I. 1. тримесечен
2. хер. разделен на четвъртини (за герб)
II. n тримесечно списание
III. adv веднъж на тримесечие

quartermaster ['kwɔ:təma:stə]
1. воен. (съкр. QUARTERMASTER M.) квартир-майстор, началник на снабдяването, интендант
2. мор. старшина-кормчия

quartermaster-general ['kwɔ:təma:stə,dʒenərəl]
n воен. (съкр. QM-GENERAL) главен интендант на армията

quartern ['kwɔ:tən]
1. мярка за тeчности 0. 142 л., ам. 0. 118 л
2. мярка за тегло 1. 58 кг
3. хляб от четири фунта (и QUARTERN loaf)

quarter-note ['kwɔ:tənout]
n муз. четвъртина нота

quarter-sessions ['kwɔ:təseʃnz]
n pl ист. висша инстанция на мирови съдилища, заседаваща на три месеца

quarter-staff ['kwɔ:təsta:f]
n дебела тояга/сопа (за отбрана и нападение)

quarter-tone ['kwɔ:tətoun]
n муз. четвърт тон

quarter-wind ['kwɔ:təwind]
n мор. вятър, духащ към кърмата, най-благоприятен попътен вятър

quartet [kwɔ:'tet]
n муз. квартет

quartette [kwɔ:'tet]
вж. quartet

quarto ['kwɔ:tou]
1. n печ. кварто
2. книга ин кварто

quartz [kwɔ:ts]
n минер. кварц

quasar ['kweisə]
n астр. квазер

quash [kwɔʃ]
1. отменям, анулирам (присъда)
2. потушавам (въстание), спирам, слагам край на

quasi adv като че ли, тъй да се каже, тоест
pref лат. квази-, почти, полу-, уж, привидно, мним

quassia ['kwɔʃə]
1. бот. квасия
2. фарм. горчиво лекарство против треска/паразити, направено от квасия

quaternary [kwɔ'ti:nəri]
I. 1. четворен
в групи по четиpи
2. геол. квартернерен
II. 1. четворка
2. геол. кватерн (ер)

quatrain ['kwɔtrein]
n четиристишие

quatrefoil ['kætrəfɔil]
n арх. четирилистник (декоративен мотив)

quattrocento [,kwɔtrou'tʃentou]
n ит. изк., лит. кватроченто

quaver ['kweivə]
I. 1. треперя (за глас), казвам с разтреперан глас
2. муз. тремолирам
II. 1. треперене на гласа, разтреперан глас
2. муз. тремоло
3. муз. осминка нота

quaveringly ['kweivəriŋli]
adv с разтреперан глас

quavery ['kweivəri]
a треперлив, разтреперан

quay [ki:]
n кей, вълнолом
at the QUAY side на пристанището

quayage ['ki:idʒ]
n мор. такса/място за акостиране

quean [kwi:n]
1. n ост. уличница
2. нахалница
3. шотл. млада жена
4. австр. sl. педераст

queasiness ['kwi:zinis]
1. гадене, повдигане
2. прен. прекалена придирчивост/добросъвестност

queasy ['kwi:zi]
1. слаб (за стомах)
2. на когото често му се гади, който лесно повръща, гнуслив
3. причиняващ гадене/повръщане
4. придирчив, прекалено добросъвестен
5. колеблив, несигурен, рискован

queen [kwi:n]
I. 1. кралица, царица
2. прен. царица, любимка
beauty QUEEN най-красивата жена (при конкурс)
3. зоол. майка, царица
4. карти дама, шахм. царица, дама
QUEEN of spades/hearts, etc. дама пика/купа и пр
5. женска котка
6. sl. педераст
QUEEN Аnnе is dead открил (си) Америка
II. 1. управлявам/владея като кралица (over)
2. провъзгласявам за кралица
3. шахм. извaждам царица
4. to QUEEN it държа се като царица, важнича, командувам, разпореждам

queen-bee ['kwi:nbi:]
n майка/царица на кошер

queenlike ['kwi:nlaik]
a царствен, подобаващ на/достоен за царица

queenly ['kwi:nli]
вж. queenlike

queen-post ['kwi:npoust]
n стр. попова/подпорна греда (на покрив)

queer [kwiə]
I. 1. странен, особен, чудат, ексцентричен
2. съмнителен, подозрителен, не съвсем почтен, фалшив, подправен
QUEER money фалшиви пари
QUEER Street финансови затруднения, нечисти сделки
3. неразположен
to feel QUEER лошо ми е, призлява ми, повръща ми се
4. налудничав, смахнат
5. sl. пиян
6. sl педерастичен
II. n sl. педераст
in QUEER загазил, в затруднение
III. 1. развалям, осуетявам (планове, ефект и пр.)
2. ам. поставям в неудобно положение

quell [kwel]
1. v книж. потушавам (въстание и пр.)
2. потискам, обуздавам (страсти и пр.), разсейвам (опасения и пр.)

quench [kwentʃ]
1. гася, загасявам (огън, сдетлина), угасвам
2. уталожвам (се), утолявам
3. потискам (желание), убивам (вяра и пр.), слагам край на, потушавам (въстание и пр.)
4. охлаждам (и тех.), тех. закалявам (стомана)
5. sl. накарвам (някого) да млъкне, затварям (някому) устата

quencher ['kwentʃə]
1. гасител
2. разг. питие, сръбване

quenchless ['kwentʃlis]
1. a поет. неутолим
2. непотушим

querist ['kwiərist]
n човек, който задава въпроси, запитвач

quern [kwə:n]
1. ръчна мелница за жито, хромел
2. ръчна мелничка за кафе

querulous ['kweruləs]
a който се оплаква/хленчи, кисел, раздразнителен, недоволен

query ['kwiəri]
I. 1. въпрос (особ. като израз на съмнение, възражение)
QUERY is this accurate да се провери (кито забележка към документ)
QUERY... пита се..., остава да се види
2. грам. въпросителен знак, въпросителна
II. 1. питам, питам се, съмнявам се, гледам с известна резерва на
2. оспорвам, искам да се дообясни
3. ам. разпитвам (някого)
4. слагам въпросителен знак след (изречение)

quest [kwest]
I. 1. търсене, дирене (for)
in QUEST of adventure търсещ приключения
to go in QUEST of тръгвам да търся
the QUEST of the golden fleece мит. търсенето на златното руно
2. ост. следствие, анкета
II. 1. (тръгвам да) търся
2. лов. душа (по дири-за куче), лая

question ['kwestʃən]
I. 1. въпрос, запитване, въпросително изречение
QUESTION time парл. време за задаване на въпроси
2. проблем, въпрос (поставен за разискване)
the matter/person in QUESTION въпросната работа/лице
something comes into QUESTION става дума/повдига се въпрос за нещо
there was some QUESTION of (с ger) ставаше дума да
that is not the QUESTION не е там работата, не става въпрос за това
it' s only a QUESTION of time, etc. това e само въпрос на време и пр.
out of the QUESTION изключено
QUESTION! не се отклонявайте (от въпроса)! (възглас на събрание), не е вярно
to put the QUESTION предлагам (резолюция и пр.) на гласуване
3. съмнение, възражение
beyond (all) /without/out of QUESTION несъмнено, безспорно, вън от всякакво съмнение
to call/bring something in QUESTION поставям нещо под съмнение, оспорвам нещо
to make no QUESTION of не се съмнявам в
to make no QUESTION but that не се съмнявам, че
to obey without QUESTION подчинявам се безпрекословно
4. ист. изтезание при разпит
to put to the QUESTION изтезавам, за да изтръгна признания
II. 1. задавам (някому) въпрос, разпитвам, уч. изпитвам
2. търся отговор/сведения от (книги и пр.)
3. поставям под съмнение, съмнявам се в, оспорвам

questionable ['kwestʃənəbl]
a съмнителен, въпросен

questionary ['kwestʃənəri]
n въпросник, конспект

questioner ['kwestʃənə]
n запитвач, разпитвач

questioning ['kwestʃəniŋ]
a въпросителен (за поглед)

questionless ['kwestʃənlis]
1. несъмнен, безспорен
2. безпрекословен

question-mark ['kwestʃən,ma:k]
n въпросителен знак, въпросителна

question-master ['kwestʃən,ma:stə]
n водещ викторина по радио/телевизия

questionnaire [kwestʃə'nɛə]
фр. questionary

queue [kju:]
I. 1. плитка, опашка
2. опашка (от хора, коли и пр.)
QUEUE jumper човек, който прережда на опашка
II. v чакам/нареждам се на опашка (и с up)

quibble [kwibl]
I. 1. извъртане, шикалкавене, дребно/незначително възражение
2. игра на думи, каламбур
II. 1. залавям се за дреболии, заяждам се
2. шикалкавя, извъртам, увъртам
3. правя каламбури

quick [kwik]
I. 1. бърз, пъргав
to have a QUICK lunch обядвам набързо
be QUICK (about it) бързайте, не се бавете, по-живо
the QUICKest way there най-краткият път до там
2. бърз, схватлив, жив, остър, пъргав (за ум, сетива и пр.)
QUICK temper сприхав нрав, избухливост
QUICK to understand схватлив, интелигентен
QUICK of foot бързоног
QUICK to sympathize отзивчив
3. ост. жив
QUICK with child ост. в напреднала бременност
to have a QUICK one разг. пийвам (по едно) набързо
II. 1. живец, живо месо, чувствително място (и прен.)
to cut/hurt/sting/touch/wound to the QUICK дълбоко засягам
to bite one's nails to the QUICK гризя/изгризвам си ноктите дълбоко/до живеца
English to the QUICK англичанин до мозъка на костите
2. the QUICK рl ост. живите
III. adv бързо, скоро
as QUICK as lightning/thought светкавично бързо, в миг

quick-born ['kwikbɔ:n]
a живороден

quick bread ['kwik,bred]
n бързовтасващ хляб

quick-change ['kwiktʃeindʒ]
a QUICK-CHANGE artist театр. трансформатор

quicken ['kwikən]
1. ускорявам (се), забързвам (се)
2. оживявам (се), съживявам (се), вдъхвам живот на
3. прен. раздвижвам, възбуждам, стимулирам, разгарям, раздухвам
4. развивам се (за семена), промърдвам, започвам да се движа (за плод в утробата)
5. започвам да чувствувам движението на плода в утробата си
6. пуквам се (за зора)

quick-fire ['kwikfaiə]
n честа стрелба

quick-firing ['kwikfaiəriŋ]
a скорострелен

quick-freeze ['kwikfri:z]
v (-froze, -frozen) бързо замразявам (дълбоко)

quick-hedge ['kwikhedʒ]
n жив плет

quickie ['kwiki]
1. n разг. набързо направено нещо
2. нещо кратко
to have a QUICKIE пийвам набързо

quicklime ['kwiklaim]
n негасена вар

quickly ['kwikli]
adv бързо, живо, скоро, набързо

quicksand ['kwiksænd]
n плаващ пясък

quickset ['kwikset]
1. жив плет, растения/пръчки за жив плет
2. attr жив (за плет)

quicksilver ['kwiksilvə]
I. 1. хим. живак
2. променчивост на настроението
II. v покривам с живачна амалгама

quick-tempered ['kwik,tempəd]
a избухлив, сприхав, кибритлия

quicktime ['kwiktaim]
n воен. обикновен ход (120 до 180 крачки в минута)

quick-witted ['kwik,witid]
a схватлив, с бърз ум, находчив

quid [kwid]
I. n късче тютюн за дъвчене
II. n pl sl. лира стерлинг

quiddity ['kwiditi]
1. същина, същност
2. quibble

quidnunc ['kwidnʌŋk]
n лат. любопитен човек, клюкар, сплетник

quid pro quo [,kwidprou'kwou]
n лат. компенсация, услуга за услуга, танто за танто

quiescence [kwai'esns]
n покой, неподвижност, бездействие, латентност, летаргия, инертност

quiescent [kwai'esnt]
a неподвижен, който се намира в покой, статичен, инертен, латентен, летаргичен

quiet ['kwaiət]
I. 1. спокоен, мирен, тих, кротък, хрисим, скромен, дискретен, непретрупан, скромен, обикновен (за облекло и пр.), лек (за хумор, предупреждение)
QUIET dinner party неофициална/интимна вечеря
the winds are QUIET ветровете ca стихнали
QUIET cup of tea чаша чай (изпита) на спокойствие
QUIET market слаб/неоживен пазар
QUIET colours спокойни/убити цветове
2. тих, безшумен, мълчалив, безмълвен, безгласен, замлъкнал
to remain QUIET не казвам нищо
to keep QUIET не шумя, пазя тишина, мълча, нищо не казвам
II. 1. спокойствие, мир, покой
2. тишина
on the QUIET, sl. on the qt тайно, тихомълком, под секрет
III. v успокоявам (се), смекчавам, стихвам, утихвам, замлъквам
to QUIET down стихвам, успокоявам се
IV. ам. quietly

quieten ['kwaiətən]
вж. quiet

quietism ['kwaiətizm]
n рел. пасивен/съзерцателен мистицизъм, квиетизъм

quietly ['kwaiətli]
1. спокойно, тихо, скромно
2. безшумно

quietness n спокойствие

quietude ['kwaiətju:d]
вж. quiet

quietus [kwai'i:təs]
1. уреждане (на дълг и пр.)
2. прен. край, смърт
to get one's QUIETUS умирам
to give someone his QUIETUS убивам някого

quiff [kwif]
n къдрица на челото, перчем

quill [kwil]
I. 1. ос, дръжка, ствол (на перо), махово перо (на птица)
2. паче перо (за писане), муз. плектър
3. бодил, игла (на таралеж)
4. парче канела и пр. (навито като тръбичка)
5. свирка, цафара
6. тех. втулка, кух вал
7. текст. совалка, шпулка, макара, масур
II. 1. гофрирам, надиплям, набирам
2. навивам, намотавам (на масур и пр.)
3. пробождам с бодил
4. оскубвам маховите пера на

quill-driver ['kwildraivə]
1. n пренебр. драскач, писач
2. писарушка

quilt [kwilt]
I. 1. юрган
2. кувертюра, покривка за легло
3. ватенка, памуклийка, ватирана материя
II. 1. ватирам, подпълвам
QUILTed jacket памуклийка, ватенка
2. компилирам

quilting ['kwiltiŋ]
n ватирана материя

quin [kwin]
разг. quintuplet

quinary ['kwainəri]
a петорен, с/на/от пет части

quince [kwins]
n дюля

quincentenary [,kwinsen'ti:nəri]
1. a петстотингодишен
2. n петстотингодишнина, 500-годишен юбилей

quincunx ['kwinkʌŋks]
n разположение на пет предмета по един в четирите ъгъла на квадрат, a петият по средата

quingentenary [,kwindʒen'ti:nəri]
вж. quincentenary

quinine [kwi'ni:n]
n хинин

quinquagenarian [,kwiŋkwədʒi'nɛəriən]
1. a петдесетгодишен
2. n петдесетгодишен човек

quinquennial [kwin'kweniəl]
I. 1. петгодишен
2. който става/се явява вeднъж на пет години
II. n петгодишнина

quinsy ['kwinzi]
n мед. ангина

quint [kwint]
1. муз. квинта
2. карти квинта
3. ам. разг. quintuplet

quintain ['kwintin]
n ист. стълб с въртяща се мишена за упражнение с копие

quintal [kwintl]
n центнер, квинтал (в Англия 50,8, в САЩ 45,36 по метричната система 100 кг)

quintan ['kwintən]
1. a който се явява всеки пети ден
2. n мед. квинтиана (маларична треска)

quintessence [kwin'tesns]
n квинтесенция, същина

quintessential [,kwinti'senʃəl]
a прен. най-чист/типичен

quintette [kwin'tet]
n муз. квинтет

quintillion [kwin'tiliən]
n квинтилион (в Англия-единица, следвана от 30 нули, в САЩ-от 18 нули)

quintuple ['kwintjupl]
I. 1. a петорен, петкратен
2. n петорно количество/брой
II. v умножавам по пет, умножавам (се) пет пъти

quintuplet ['kwintjuplit]
1. петорка, петица
2. pl пет близначета

quip [kwip]
I. 1. остроумна/саркастична забележка
2. извъртане, шикалкавене
3. нещо чудато/странно
II. v (-рр-) правя остроумни/саркастични забележки

quire [kwaiə]
I. 1. тесте хартия (24 листа)
2. печ. кола
in QUIREs печ. на коли, неподвързан
II. вж. choir

quirk [kwə:k]
1. чудатост, скимване, хрумване, каприз, приумица
2. остър завой, поврат
3. увъртане, усукване
4. завъртулка (при писане)
5. арх. улей
6. муз. бравурен пасаж

quirt [kwə:t]
I. n бич, кожен камшик
II. v бия с камшик

quisling ['kwizliŋ]
n пол. куизлинг, колаборационист

quit [kwit]
I. 1. оставям, напускам, зарязвам, прекъсвам, преставам, спирам, изпускам, изтървавам
2. напускам, махам се, отивам си
3. погасявам, плащам, уреждам (сметка), прен. отплащам/отвръщам си
4. refl държа се (добре, зле и пр.)
5. refl ост. отървавам се, избавям се (of от)
II. a свободен, освободен
to get QUIT of освобождавам се/отървавам се от
QUIT of debts без дългове
we are well QUIT of him добре се отървахме от него

quitch [kwitʃ]
n бот. пирен (и QUITCH-grass) (Erica)

quitclaim ['kwitkleim]
I. n юр. отказ от/прехвърляне на право/собственост
II. v юр. отказвам се от право/собственост

quite [kwait]
1. съвсем, напълно, съвършено
QUITE the best най-добър (от всички)
QUITE (so) точно така, да
QUITE a miracle истинско чудо, цяло чудо
she's QUITE a beauty тя е цяла красавица
2. доста
QUITE a number of people доста (много) хора
QUITE some немалко
QUITE a few доста/порядъчно много

quits [kwits]
a квит
to be QUITS with someone квит съм с някого
I shall be QUITS with him some day прен. ще си оправя сметките с него някой ден
to call it QUITS, to cry QUITS смятам, че сме квит
double or QUITS последна игра (при хазарт), която решава дали ще платиш двойно загубите си, или няма да платиш нищо

quittance ['kwitəns]
1. книж. освобождаване (от дълг, длъжност и пр.)
2. квитанция, разписка
3. отплата, реванш
in QUITTANCE of като отплата за

quitter ['kwitə]
1. несигурен/непостоянен човек, кръшкач, манкъор
2. малодушен човек

quiver ['kwivə]
I. v треперя, трептя, потрепвам, трепкам, вибрирам
II. n трепет, потреиване, трепкане, трептене, вибрация
III. n колчан, стрелник
a to have an arrow/shaft in one's QUIVER прен. не съм изстрелял още всичките си патрони
QUIVER full of children шег. многобройна челяд

qui vive [ki:'vi:v]
фp. to be on the QUI VIVE стоя/съм нащрек

quixotic ['kwik'sɔtik]
a донкихотовски

quixotism ['kwiksətizm]
n донкихотовщина

quixotry ['kwiksətri]
вж. quixotism

quiz [kwiz]
I. 1. викторина, ам. (кратък) изпит, тест
2. чудак, оригинал, чешит, нещо чудато
3. шега, насмешка, подигравка, насмешлив поглед
4. мистификация, фарс
5. присмехулник, шегаджия
II. 1. изпитвам (ученик), разпитвам, задавам въпроси (при викторина)
2. подигравам/присмивам се (на)
3. поглеждам насмешливо/критично/въпросително

quizmaster ['kwizma:stə]
n човек, който задава въпроси при викторина

quizzical ['kwizikəl]
1. чудат, смешен, екстравагантен
2. насмешлив, присмехулен, шеговит, лукав
3. озадачен, въпросителен

quizzing-glass ['kwiziŋgla:s]
n монокъл, лорнет

quod [kwɔd]
I. n sl. затвор, дранголник
II. v (-dd-) sl. слагам в затвора, окошарвам

quoin [kɔin]
1. външен ъгъл на сграда
2. крайъгълен камък
3. тех., печ. клин
4. арх. ключ, връх, клиновиден камък на свод

quoit [kɔit]
1. ринг/обръч, който се мята върху закрепена пръчка (при игра)
2. рl вид игра с обръчи
deck QUOITs игра, която се играе на корабна палуба с обръчи от корабно въже

quondam ['kwɔndæm]
a лат. бивш, някогашен, предишен

quonset hut ['kwɔnsit,hʌt]
n сглобяема военна барака

quorum ['kwɔ:rəm]
n лат. кворум

quota ['kwoutə]
n дял, част, процент, квота, норма, наряд

quotable ['kwoutəbl]
1. който може да се цитира
his language was not QUOTABLE езикът му беше твърде неприличен
2. фин. котиращ се

quotation [kwou'teiʃn]
1. цитат, цитиране
2. фин. котиране, курс, оферта
QUOTATION marks n кавички

quotation marks [kwou'teiʃn,ma:ks]
n pl кавички

quote [kwout]
I. 1. цитирам, позовавам се на
2. поставям в кавички
3. фин. определям пазарна цена на
котирам се (at), оферирам, правя оферта
II. 1. цитат
2. обик. рl кавички

quoth [kwouθ]
v ост. 1 и 3 л. ед. ч. pl казах, продумах

quotha ['kwouθə]
v (quoth he) int ами! как не!

quotidian [kwou'tidiən]
I. 1. ежедневен, всекидневен
2. банален, обикновен
II. n мед. малария котидиана

quotient ['kwouʃnt]
1. мат. частно
2. коефициент

r [а:]
n буквата R
the three R's трите основи на образованието
reading, writing, arithmetic

rabbet ['ræbit]
I. 1. тех. гнездо, жлеб, канал, фалц, улей
2. тех. фалцово съединение
3. стр. притвор на прозорец
II. 1. изрязвам жлеб
2. шпунтирам, съединявам с нит и федер

rabbi ['ræbai]
n равин, рави (като обръщение)

rabbid ['ræbid]
1. бесен, побеснял, болен от бяс
2. яростен, неистов, свиреп
3. фанатичен, краен

rabbin ['ræbin]
вж. rabbi

rabbinate ['ræbineit]
n равинство

rabbinic [ræ'binik]
a равински

rabbinical [ræ'binikəl]
вж. rabbinic

rabbit ['ræbit]
I. 1. земеровен заек (Oryctolagus cuniculis)
2. питомен заек
3. прен. бъзлъо
4. разг. слаб играч
5. Welsh rabbit
like RABBITs in a warren много натясно, натъпкани като сардели
II. v ходя на лов за зайци

rabbit fever ['ræbit,fi:və]
n мед. туеларемия

rabbit punch ['ræbit,pʌntʃ]
n удар в тила

rabbitry ['ræbitri]
1. развъдник за зайци
2. разг. лоша/слаба игра

rabbit-warren ['ræbit,wɔrən]
1. място, обитавано от земеровни зайци
2. прен. лабиринт (от улички и пр.), коптори

rabbity ['ræbiti]
1. a разг. дребен, незначителен
2. пълен със зайци
3. заешки

rabble [ræbl]
I. n тълпа, презр. простолюдие, паплач, сбирщина, сган
II. v нападам, обкръжавам (като тълпа)
III. n метал. механична бъркачка за сушилна/пържилна лещ
IV. v метал. бъркам, разбърквам (топяща се мед)

rabble-rouser ['ræblrauzə]
n демагог агитатор

rabidity [ræ'biditi]
n бяс, ярост
a яростен, бесен
RABID dog бясно куче

rabidness ['ræbidnis]
вж. rabidity

rabies ['reibi:z]
n pl мед. бяс, хидрофобия

raccoon вж. racoon

race [reis]
I. 1. надбягване, надпреварване, надпрепускане
2. прен. съревнование, борба, конкуренция
armaments/arms RACE надпреварване във въоръжаването
3. често рl конни надбягвания
flat RACE надбягвания без препятствия
RACE meeting конни надбягвания
4. ход, движение, курс, път, орбита
5. прен. жизнен път, кариера
to run one's RACE преминавам жизнения си път
6. силно течение (в море, река)
7. ав. въздушна струя зад витлото
8. изкуствено корито, канал
9. тех. жлеб (за плъзгачен механизъм), канал
II. 1. тичам, движа се/карам бързо/с пълна скорост, препускам
2. надбягвам се с, надпреварваме се
3. закарвам много бързо
4. прен. прокарвам по най-бързата процедура
5. тех. боксувам, въртя се на празен ход
6. включвам (кон) в състезание
7. залагам на конни състезания
III. 1. раса, род
the feathered RACE шег. птиците, пернатото царство
the finny RACE шег. рибите
the human RACE човечеството, човешкият род
2. порода, вид, прен. класа
3. букет (на вино и пр.)
4. характерна особеност, колорит (на език, стил)
5. attr расов

race-card ['reiska:d]
n програма за конни състезания

racecourse ['reiskɔ:s]
1. листа за конни надбягвания, хиподрум, колодрум
2. воденичен улей, канал

racehorse ['reishɔ:s]
n състезателен кон

raceme [rei'si:m]
n бот. грозд, гроздовидно съцветие

racemic [rə'si:mik]
a хим. гроздов

racer ['reisə]
1. бегач, състезател, състезателна кола/лодка и пр
2. ам. вид неотровна змия (Coluber constrictor)

race riot ['reis,raiət]
n расови размирици

racetrack ['reistræk]
вж. racecourse

raceway ['reiswei]
1. воденичен улей
2. водопроводен канал
3. ел. канал за прокарване на проводници/кабели във вътрешна инсталация
4. ам. писта за състезания с двуколки

rachitic [rə'kitik]
a мед. рахитичен

rachitis [rə'kaitis]
n мед. рахит

rachmanism ['rækmənizm]
n експлоатиране на наематели на бедняшки квартири (от страна на собственика)

racial ['reiʃəl]
1. расов, национален
2. расов, pacистки

racialism ['reiʃəlizm]
n расизъм

racily ['reisili]
1. живо, колоритно
2. прен. пикантно

racing ['reisiŋ]
1. надбягване
2. attr състезателен
the RACING world хората, които се занимават с конен спорт, любителите на конния спорт

racism ['reisizm]
n расизъм

racist ['reisist]
n расист

rack [ræk]
I. 1. хранилка, поилка, ясли
2. рамка, стойка, решетка, ритли
3. окачалка, закачалка, полица, лавица, рафт, поставка, багажник (в жп. вагон и пр.)
4. тех. зъбна рейка/гребен
5. печ. регал, реал
6. ист. диба (приспособление за изтезаване чрез разпъване)
7. прен. изтезаване, измъчване, мъчение, страдание, тормоз
on the RACK подложен на мъчение/изпитание, измъчен, изтерзан
II. 1. измъчвам, изтезавам, тормозя, терзая
to have a RACKing headache главата ми се пръска от болка
2. разтягам, разпъвам
3. прен. напрягам, пресилвам
4. изтощавам (почва)
5. искам много висок наем (от наемател), скубя (наемател), повишавам много наем
6. поставямна стойка/рамка и пр
7. тех. придвижвам със зъбна рейка
III. n разруха, опустошение
to go to RACK and ruin разрушавам се/рухвам напълно
IV. n конски ход между тръс и лек галоп
V. n разкъсани облаци, носени от вятъра
VI. v нося се, летя (за облаци)
VII. v изцеждам (вино и пр.) (и с off)
VIII. n месо от врата (на овца, свиня и пр.)
IX. n арак (питие)

racket ['rækit]
I. 1. ракета
2. снежна обувка
3. pl вид тенис
II. 1. шум, врява, глъчка
to kick up/make/raise a RACKET вдигам шум
2. веселба, гуляй, безпътен живот
3. разг. организирано мошеничество, изнудване, гангстерски похват, обирничество
4. sl източник на препитание, работа
to stand the RACKET поемам отговорност за нещо, понасям последствията, излизам с чест от изпитание, поемам/нося разноските
III. 1. вдигам шум/врява/глъчка (и с about)
2. водя шумен/весел/разгулен живот (и с about)

racketeer [,rækə'tiə]
I. n мошеник, изнудвач, гангстер
II. v занимавам се с мошеничество/изнудвачество/гангстерство
изнудвам (on someone някого)

racketeering [,rækə'tiəriŋ]
n мошеничество, изнудвачество, подкупничество, контрабандна търговия

rackety ['rækəti]
1. шумен, весел
2. разгулен

rack-rent ['rækrent]
I. n висок/кожодерски наем
II. v искам/вземам висок/кожодерски наем (от)

racon ['reikən]
n радарен сигнал

raconteur [,rækɔn'tə:]
n фр. добър разказвач

racoon [rə'ku:n]
1. миеща мечка (Procyon lotor)
2. кожа на миеща мечка

racquet вж. racket

racy ['reisi]
1. жив, оживен, колоритен, цветист
2. характерен, отличителен, типичен
3. пикантен (и прен.)
RACY of the soil естествен, прям, жив, оживен, прен. пикантен, леко нецензурен

rad [ræd]
n физ. рад

radar ['reida:]
n радар

raddle [rædl]
I. n червена боя (за белязане на овце)
II. 1. боядисвам/бележа с червено
2. начервявам (лице) нескопосно
III. n гъвкава пръчка (за плет и пр.)
IV. v правя плет
V. 1. объркан, смутен
2. разнебитен

radial ['reidiəl]
I. a радиален, лъчист, звездообразен
II. 1. радиална част
2. анат. радиална артерия

radially a радиално

radian ['reidiən]
n геом. радиан

radiance ['reidiəns]
n сияние, блясък, лъчезарност

radiancy ['reidiənsi]
вж. radiance

radiant ['reidiənt]
I. 1. лъчист, излъчващ, сияен
2. прен. сияещ, лъчезарен, светнал
3. разпален
II. 1. физ. източник/точка на излъчване
2. астр. радиант, източник на метеорен дъжд

radiant flux ['reidiənt,flʌks]
n поток от лъчиста енергия

radiate ['reidieit]
I. 1. излъчвам (се), пускам лъчи
2. излизам от една точка, разпространявам се във всички посоки
3. прен. излъчвам (радост, чар и пр.)
II. 1. излъчващ, лъчист
2. радиален, лъчеобразен

radiation [,reidi'eiʃn]
n физ. излъчване, радиация, лъчеизпускане
RADIATION sickness лъчева болеcт
RADIATION hazard опасност от облъчване/лъчево поражение
RADIATION tolerance допустима доза на облъчване

radiator ['reidieitə]
1. радиатор (и авт.)
2. рад. предавателна антена

radical ['rædikəl]
I. 1. коренен, основен, радикален, съществен, присъщ, вроден
2. прен. пълен, цялостен, изчерпателен
3. пол. и RADICAL радикален
4. бот. коренен, от/на корена
5. мат. коренен
II. 1. пол. и RADICAL радикал, екстремист
2. мат. радикал, корен, знак за корен
3. хим. радикал
4. ез. корен

radically ['rædikəli]
adv коренно, основно, напълно

radices вж. radix

radicle ['rædikl]
1. бот. част от зародиша на растение, от която се образува първичният корен
2. коренче
3. анат. начало на нервна нишка/вена
4. хим. радикал

radii вж. radius

radio ['reidiou]
I. 1. радио, радиопредаване, радиоразпръскване
2. радиоуредба, радиоприемник
3. радиограма
4. attr радио-, безжичен
II. 1. предавам/съобщавам по радиото
2. изпращам радиограма

radioactive [,reidiou'æktiv]
a радиоактивен

radioactivity n радиоактивност

radio car ['reidiou,ka:]
n кола с радиоустройство (особ. полицейска)

radiofrequency [,reidiou'fri:kwənsi]
n ел. радиочестота

radiogenic [,reidiou'dʒenik]
1. физ. радиогенен
2. рад. подходящ за предаване

radiogram ['reidiougræm]
1. радиограма
2. рентгенова снимка
3. радио-грамофон

radiograph ['reidiougra:f]
I. 1. радиограф
2. рентгенова снимка
II. 1. правя рентгенова снимка (на)
2. изпращам радиограма (на)

radiolocation [,reidioulə'keiʃn]
n радар, радиолокация

radiology [,reidi'ɔlədʒi]
1. физ. радиология
2. мед. рентгенология

radioman ['reidioumæn]
1. радист
2. радиотехник

radiometer [reidi'ɔmitə]
n радиометър

radionics [reidi'ɔniks]
вж. electronics

radiophone ['reidioufoun]
n радиотелефон

radio pill ['reidiou,pil]
n мед. капсула с радиопредавател, която се гълта и излъчва данни за физиологическото състояние на организма

radioscopy [reidi'ɔskəpi]
n рентгеноскопия

radiotelegram [,reidiou'teləgræm]
n радиограма

radiotelegraph [,reidiou'teləgra:f]
I. n радиотелеграф
II. v изпращам радиограма

radiotelegraphy [,reidiouti'legrəfi]
n радиотелеграфия

radiotelephone [,reidiou'teləfoun]
I. n радиотелефон
II. v говоря/съобщавам по радиотелефон

radiotelephony [,reidiouti'lefəni]
n радиотелефония

radiotherapy [,reidiou'θerəpi]
n рентгенотерапия

radish ['rædiʃ]
n репичка (Raphanus sativus)

radium ['reidiəm]
n хим. радий

radius ['reidiəs]
1. геом. радиус
2. прен. обхват, обсег, район, граница, предел
flying RADIUS of an airplane район на полет на самолет
3. анат. лъчева кост (на ръката)
4. спица (на колело)
5. лимб (на ъгломерен инструмент)

radix ['reidiks]
1. мат. основа, основна единица
2. бот., грам. корен
3. radicle
4. ост. първопричина, източник, корен

raff [ræf]
вж. riff-raff

raffia ['ræfiə]
n рафия, лико

raffish ['ræfiʃ]
1. разпуснат, разгулен
2. просташки, вулгарен

raffle [ræfl]
I. n предметна лотария, томбола
II. v разигравам на/участвувам в предметна лотария/томбола
III. n смет, боклук, отпадъци, парцалаци

raft [ra:ft]
I. n сал
II. v прекарвам/превозвам/пътувам със сал
III. n sl. куп, сюрия

rafter ['ra:ftə]
1. салджия
2. стр. мертек, наклонена покривна греда

raftsman ['ra:ftsmən]
вж. n (pl-men) rafter

rag [ræg]
I. 1. парцал, дрипа, вехтория
cooked to RAGs съвсем разварен
2. pl износена/окъсана дреха, парцал
3. шег., пренебр. театрална завеса, банкнота, знаме, долнопробен вестник, парцал
4. незначително количество, прен. следа
not a RAG of ни следа/помен от
5. бяла вътрешна кожица на лимон/портокал и пр
II. n лудория, лудуване, шумно веселие, лоша/груба шега, номер, (весела) студентска манифестация (често с благотворителна цел)
only for a RAG само на шега/за майтап
III. 1. карам се на, хокам
2. дразня, задявам, тормозя
3. погаждам номер/лоша шега (на)
IV. вж. ragtime
V. n минер. твърд/плочест варовик

ragamuffin ['rægəmʌfin]
n дриплъо, парцалан, уличник, гамен, гаврош

rag-and-bone-man [,rægən'bounmæn]
вж. (pl-men) ragpicker

ragbag ['rægbæg]
1. торбаза парцали
2. сбирщина
3. повлекан

rag-book ['rægbuk]
n детска платнена книжка с картинки

rage [reidʒ]
I. 1. ярост, гняв, бяс
in a RAGE вбесен, яростен
to get/fly into a RAGE побеснявам, вбесявам се, изпадам в ярост
2. силно/страстно желание/влечение, страст (for)
3. бушуване, вилнеене (по море, пожар и пр.)
4. разг. мода, мания, всеобщо увлечение
this dance is (all) the RAGE now това e най-модерният танц сега
5. ост. лудост, умопомрачение
II. 1. беснея (от яд) (at, against)
2. беснея, вилнея, бушувам (за море, пожар и пр.)

rag-fair n бит-пазар

ragged ['rægid]
1. парцалив, скъсан, дрипав
2. неравен, назъбен, нащърбен, грапав
3. рунтав, рошав
4. недоизпипан, недоизкусурен, необработен, небрежен (за стил), запуснат, занемарен (за градина и пр.)
5. дрезгав, остър, неблагозвучен
6. не в такт, несинхронизиран, синкопиран
to run oneself RAGGED капвам (от умора и пр.)

raggedness n дрипавост

ragged robin ['rægid,rɔbin]
n бот. свиларка (Lychnis floscuculi)

raggle-taggle ['rægltægl]
a ам. разнороден, смесен

raging ['reidʒiŋ]
1. яростен, бесен
2. много силен (за болка и пр.)

raglan ['ræglən]
n дреха раглан

ragman ['rægmən]
n (pl-men) вехтошар

ragout ['rægu:]
n фр. готв. рагу

rag paper ['rægpeipə]
n висококачествена хартия (от парцали)

ragpicker ['rægpikə]
n човек, който се препитава от събиране на парцали и други отпадъци

ragtag ['rægtæg]
n обик. RAGTAG and bobtail разг. измет/утайка (на обществото)

ragtime ['rægtaim]
1. силно синкопиран танцов ритъм
2. синкопирана (джазова) музика
3. attr фарсов, комичен

rah [rа:]
съкр. от hurrah

raid [reid]
I. 1. внезапно нападение, набег, нахълтване, нахлуване
police RAID внезапна полицейска проверка
2. борc. масово продаване на акции, за да се намалят цените
3. смел ход срещу противник
II. v нападам/нахлувам внезапно, нахълтвам (в), извършвам набег
to RAID the market внасям смут в/дезорганизирам пазара, с цел да постигна печалби

raider ['reidə]
n участник в нахлуване/нападение, нападател, нашественик

rail [reil]
I. 1. перило, парапет, ограда
2. мор. бордова ограда
3. напречна греда, пръчка (за закачане на пешкири и пр.)
4. релса, жп линия, железница
by RAIL с влак/железница
free on RAIL (съкр. f. o. r.) търг. франкo товарна гара
off the RAILs дерайлирал (за влак), дезорганизиран, не в ред, развален, разг. ексцентричен, смахнат, луд
to run/get/go off/jump the RAILs дерайлирам, излизам от релсите
5. рl борc. жп. акции
to ride someone out on a RAIL изгонвам някого от града и пр.
to keep on the RAILs sl. спазвам приличието/законността, държа се прилично, вървя по правия път
to keep someone on the RAILs sl. карам някого да се държи прилично/да спазва законността
II. 1. заграждам, ограждам, преграждам (и с in, off)
2. слагам ограда на
3. слагам релcи
4. пътувам/изпращам/превозвам с влак
III. 1. ругая (at, against)
2. надсмивам се
IV. n зоол. дърдавец (Ralus)

railcar ['reilka:]
n автомотриса

rail fence ['reil,fens]
n ам. дъсчена ограда, тараба

railhead ['reilhed]
1. крайна точка на строяща се жп линия
2. крайна/начална гара
3. воен. снабдителна станция

railing ['reiliŋ]
I. 1. често pl перила, парапет, балюстрада, преграда, бариера
2. мор. релинг, бордова ограда
3. релей, релсов материал
II. 1. ругателен, укорителен
2. презрителен, насмешлив

raillery ['reiləri]
n добродушна насмешка, шега, задявка

railroad ['reilroud]
I. 1. railway
2. attr железопътен
II. 1. превозвам с влак
2. разг. прокарвам по бързата процедура (законопроект)
принуждавам (някого) да направи нещо/да се размърда (into)
3. sl. пращам в затвора въз основа на фалшиво обвинение, отървавам се от (някого)
4. железопътен работник съм

railroader ['reilroudə]
n железничар

railroad flat ['reilroud,flæt]
n aм. апартамент от малки стаи с общ коридор

railway ['reilwei]
1. жп линия, железница
2. еднорелсов път, (под) кранов път
3. attr железопътен

railwayman ['reilwei,mæn]
n (pl-men) железничар

railway-yard ['reilweija:d]
вж. yard

raiment ['reimənt]
n книж. одеяние, дреха

rain [rein]
I. 1. дъжд, валеж
pl дъждовен период (в тропиците)
in the RAIN в/на дъжда
out of the RAIN на сухо/сушина
RAIN or shine каквото и да e времето, прен. каквото и да стане, на всяка цена
2. прен. потоци, реки (от сълзи и пр.), град (ушка) (от удари и пр.)
3. attr дъждовен, за дъжд
he doesn't know enough to come in/get out of the RAIN никак не e съобразителен, голям будала/ахмак е
II. 1. вали (дъжд)
it has RAINed itself out преваля, дъждът премина
2. прен. лея (се), сипя (се), изливам (се) (upon)
it never RAINs but it pours нещастието/едно зло никога не идва само

rainbird ['reinbə:d]
n кукувица, кълвач (като предвестник на дъжд)

rainbow ['reinbou]
1. небесна дъга
RAINBOW hunt мечти за недостижимото
2. sl. синина (от удар и пр.)
3. RAINBOW trout
4. разнообразие на цветове
5. attr многоцветен

rainbow-chaser ['reinbou,tʃeisə]
n мечтател

rainbow trout ['reinbou,traut]
n дъгова пъстърва (Salmo irideus)

rain check ['reintʃek]
1. презаверен билет за отложено поради дъжд състезание и пр
2. молба/обещание да се приеме покана за по-късна дата

raincoat ['reinkout]
n мушама за дъжд, дъждобран

raindrop ['reindrɔp]
n дъждовна капка

rained off ['reind,ɔf]
a несъстоял се поради дъжд

rained out ['reind,aut]
вж. rained off

rainfall ['reinfɔ:l]
n валеж (и)

rain forest ['rein,fɔrist]
n тропически лес с почти непрестанни валежи

rain-gauge ['reingeidʒ]
n метеор. дъждомер

rain maker ['rein,meikə]
1. човек, който прави магия за дъжд
2. човек, който предизвиква дъжд по изкуствен начин

rain-making ['rein,meikiŋ]
n (опит за) предизвикване на дъжд по изкуствен начин

rainproof ['reinpru:f]
a непромокаем (за дъжд)

rain-shadow ['reinʃædou]
n облаcт, природно защитена от валежи

rainstorm ['reinstɔ:m]
n буря с дъжд

raintight ['reintait]
вж. rainproof

rainwash ['reinwɔʃ]
n геол. отмиване/свличане на почвата поради валежи

rainwater ['reinwɔ:tə]
n дъждовна вода

rainwear ['reinwɛə]
n ам. облекло за дъжд

rainy ['reini]
a дъждовен, дъждовит, дъждоносен
for a RAINY day прен. за черни дни, в случай на нужда

raise [reiz]
I. 1. вдигам, повдигам, издигам, изправям
to RAISE one's hat свалям шапка, поздравявам (to someone някого)
to RAISE game вдигам дивеч
2. построявам, вдигам, издигам (паметник и пр.)
3. възбуждам, будя (смях и пр.), пораждам, предизвиквам, създавам
this shoe RAISEs blisters тази обувка прави пришки
to RAISE hopes създавам/събуждам надежди
to RAISE a tear карам (някого) да се просълзи
4. произвеждам (пара и пр.)
5. подбуждам (към действие), повдигам (дух и пр.)
вдигам (against срещу)
6. отглеждам, развъждам
7. отглеждам, отхранвам
to RAISE a family създавам семейство, отглеждам деца
8. повдигам (въпрос и пр.)
9. юр. възбуждам (дело, иск), предявявам (искане)
10. съживявам, възкресявам
to RAISE from the dead/to life възкресявам
to RAISE a ghost извиквам дух
11. повишавам (в чин), произвеждам
to RAISE to the peerage давам благородническа титла (на)
12. повишавам, вдигам (глас)
13. покачвам, повишавам (цени и пр.)
14. възвисявам, облагородявам, извисявам
15. събирам, набирам (пари, данъци, войска)
to RAISE a unit воен. сформирам войскова част
to RAISE money/the wind събирам/намирам пари, намирам нужните средства
16. sl. намирам, изнамирам
17. правя да се вдигне, слагам мая и пр. (в тесто)
18. отменям, премахвам (възбрана), вдигам (блокада, обсада)
19. надавам (вик и пр.)
to RAISE a song запявам
20. текст. кардирам, разчесвам
21. мор. съзирам (суша, фар)
22. карти вдигам (партнъора си), наддавам
23. мат. повдигам (на степен)
24. установявам радиовръзка с
25. подправям (чек)
26. фон. произнасям (гласна) по-затворено
27. to RAISE up създавам (си)
pass явявам се
to RAISE Cain/hell/the devil вдигам шум/врява, правя скандал, беснея, обръщам всичко с главата надолу
to RAISE someone's back/bristles/dander ядосвам някого
RAISEd pastry/pie пирог/пай с мая, пирог/пай с прави страни
II. 1. повишение, увеличение (на цени, залог и пр.)
2. нанагорнище

raisin ['reizin]
n обик. рl стафида, сухо грозде

raison d' etre [reizɔ:nd'etr]
n pp. причина за/право на съществуване

Raj [ra:dʒ]
n англоинд. господство, власт, суверенитет

raja ['ra:dʒə]
n англоинд. раджа

rajah ['ra:dʒə]
вж. raja

rake [reik]
I. 1. гребло, грапа, търмък
2. лопатка на крупие
II. 1. греба, загребвам, търмъча, събирам
2. оглаждам, заравнявам, почиствам
3. изгребвам пепелта от (огнище) (out), покривам (огън) с пепел, за да тлее
4. търся старателно, ровя, тършувам (about, around, among, in, for something)
5. мор., воен. обстрелвам продолно, фланкирам с огън
6. обхващам с поглед, поглеждам набързо
7. докосвам леко, одрасквам
8. ам. хокам
rake away събирам с гребло, търмъча
rake in разг. трупам/събирам печалби/пари
rake off rake away
rake out изгребвам
rake up
rake over прен. разравям спомени и пр., претърсвам, преглеждам внимателно
rake through - rake over
rake together събирам, струпвам
rake up rake together, събирам (пари) отвсякъде, прен. изнамирам, изравям, изкопавам, разг. прен. разбутвам, разчовърквам, раздухвам, ровя се в
III. n женкар, развратник
IV. v накланям (се)
RAKEd chair стол с наклонена назад облегалка
V. 1. мор. ъгъл/наклон на щевен
2. наклон, отклонение от отвесна/хоризонтална линия
3. тех. наклон, откос, ъгъл на наклон
4. тех. преден ъгъл (на нож)
5. тех. скосяване, срязване

rakehell ['reikhel]
вж. rake

rake-off ['reikɔf]
n незаконна облага/комисиона, процент

raker ['reikə]
I. вж. rake
II. n наклонен бряг

raki [rə'ki:]
n ракия

rakish ['reikiʃ]
I. a разпуснат, развратен
II. 1. мор. спретнат, стегнат, бързоходен
2. моден, шик, елегантен, екстравагантен
hat at a RAKISH angle килната шапка

rale [ra:l]
n фр. мед. хрип

rally ['ræli]
I. 1. воен. събиране/прегрупиране на войски (за ново нападение), (сигнал за) сбор
2. събрание, митинг
3. сплотяване, обединяване
4. подобрение, частично оздравяване, привдигане (при болеcт), ободряване, окуражаване
5. mърг. оживление (на пазара), покачване (на цените)
6. тенис. бокс бърза размяна на удари
7. авт. сп. рали
II. 1. събирам (се), сплотявам (се), обединявам (се), подпомагам (round someone някого), обединявам усилията си
to RALLY to the support of обединявам усилията си в помощ/подкрепа на
2. воен. събирам (се), прегрупирам (се) (за ново нападение)
3. съживявам, възвръщам, възстановявам (дух, способности), повдигам духа на
4. окопитвам се, привдигам се, оправям се, живвам
III. v шегувам се (с), закачам, задявам, подигравам добродушно

rallye ам. rally

ram [ræm]
I. 1. овен, коч
2. the RAM Овен (cъзвездие и знак на зодиака)
3. стенобойна машина, таран
4. тех. плунжер, дълго бутало, плъзгач, пробойна част на преса, бойник на чук
5. тех. хидравличен таран
6. мор. ист. кораб с таран
II. 1. удрям (се) силно, блъскам (се), бия, бъхтя
2. забивам, набивам, начуквам (in)
3. тъпча, натъпквам
to RAM one's hat on нахлупвам шапка
4. трамбовам, утъпквам (down)
5. прен. набивам, натъпквам
to RAM it into someone, to RAM home to someone, натъпквам в главата на някого

ramadan ['ræmə'da:n]
n араб. рамазан

ramble [гæmbl]
I. 1. разхождам се, скитам (се), бродя
2. говоря/пиша несвързано, скачам от мисъл на мисъл, бълнувам
3. пълзя, вия се (за растение), лъкатуша (за река, път), криволича (за пътека)
II. n разходка

rambler ['гæmblə]
1. човек, който (обича да) се разхожда
2. пълзящо/виещо се растение, пълзяща роза

rambling ['ræmbliŋ]
1. скитащ, бродещ
2. лъкатушен, криволичещ
3. разхвърлян, безсистемен, несвързан (за говор, мисли)
4. несиметрично разположен, с пристройки (за сграда)
5. пълзящ, виещ се (за растение)

rambunctious [ræm'bʌŋkʃəs]
1. разг. буен, необуздан, шумен
2. непокорен, опак

rambutan [ræm'butən]
n бот. рамбутан (вид тропическо дърво и плодът му)

ramekin ['ræmikin]
n (суфле от сирене, печено в) малко гювече

ramequin ['ræmikin]
вж. ramekin

rami вж. ramus

ramification [,ræmifi'keiʃn]
1. разклонeниe, отклонение
2. подeлениe, подразделение
3. прен. последица, усложнение

ramify ['ræmifai]
v разклонявам (се) (и прен.), развивам се в мрежа (от)

ramjet ['ræmdʒet]
n воен. постояннотоков въздушнореактивен двигател

ramp [ræmp]
I. 1. скат, склон, наклон, наклонена плоскост
2. рампа, товарна площадка
3. полегат/наклонен път, наклонена пътека без стъпала (край стълбище)
4. извивка на парапет (при стълбищна площадка)
5. ав. подвижна стълба (за качване на самолет)
II. v правя/слагам рампа на
III. 1. изправям се на задните си крака, мятам се, хвърлям се, скачам
2. разг. вилнея, беснея, бушувам
3. пълзя, вия се, избуявам (за растение)
IV. n sl. изнудване, мошеничество, обирачество, кожодерство
V. v sl. изнудвам, обирам

rampage [ræm'peidʒ]
I. v буйствувам, вилнея, беснея, бушувам
II. n буйствуване, буйство, вилнеене, силна възбуда
to be/go on the RAMPAGE буйствувам, вилнея, развилнявам се

rampageous [ræm'peidʒəs]
a разярен, побеснял, необуздан, буйствуващ

rampant ['ræmpənt]
1. буен, яростен, неистов, побеснял, необуздан
2. избуял (за растение)
3. хер. изправен на задните си лапи
4. арх. полегат, наклонен (за свод и пр.)
5. прен. ширещ се, много разпространен, дълбоко загнезден (за болеcт, порок и пр.)

rampart [ræm'pa:t]
I. 1. крепостен вал, отбранителен насип
2. укрепление, бастион
3. прен. опора, защита
II. v укрепявам с крепостен вал

rampion ['ræmpiən]
n вид синя камбанка (Campanula rapunculus)

ramrod ['ræmrɔd]
I. 1. воен. дотиквач, дотиквачен прът (на оръдие), шомпол (на пушка)
2. строг/непреклонен човек
as straight as a RAMROD изправен, като че ли е глътнал бастун
II. v ам. налагам, бия

ramshackle ['ræmʃækl]
a разнебитен, разклатен, порутен, неустойчив, паянтов

ramson ['ræmzən]
n вид чесън (Allium ursinum)

ramus ['reiməs]
n лат. (pl rami) бот., анат. разклонение, клон

ran вж. run

ranch [ra:ntʃ]
I. n ранчо (и къща), скотовъдна ферма
II. v работя/живея/отглеждам в ранчо

rancher ['ra:ntʃə]
n собственик на/работник в/управител на ранчо

ranchero [ra:n'tʃɛərou]
исп. rancher

ranch house ['ra:ntʃhaus]
1. къща на собственик на ранчо
2. бунгало

ranchman n фермер

rancho ['ra:ntʃou]
1. вж. ranch
2. колиба/колиби на работници в ранчо

rancid ['rænsid]
a гранив, гранясал

rancidity [ræn'siditi]
n гранивост, миризма на граниво

rancidness n гранливост

rancorous ['ræŋkərəs]
a пълен с омраза/ненавист, злобен, озлобен, злопаметен, враждебен

rancour ['ræŋkə]
n ненавист, омраза, злоба, озлобение, злост

rand [rænd]
1. граница, ръб, висок бряг
2. ивица кожа/гъон
3. ранд (парична единица на ЮАР)

randan [ræn'dæn]
n sl. гуляй, веселба
to go on the RANDAN гуляя

random ['rændəm]
I. n at RANDOM наслуки, напосоки, на приумица, без определена цел
II. 1. случаен, произволен
2. арх. строен от камъни с различна форма и големина

randy ['rændi]
1. похотлив
2. шотл. буен, шумен, просташки

ranee ['ra:ni]
n англоинд. съпруга на раджа

rang вж. ring

range [reindʒ]
I. 1. обсег, обхват
2. муз. регистър, диапазон
3. прен. гама
4. облаcт, сфера, кръг, район/радиус на действие
облаcт на разпространение на дадено животно/растение, ареал
RANGE of vision кръгозор, полезрение
out of someone's RANGE извън нечии интереси/възможности
5. воен. далекобойност, обсег, разстояние
at close RANGE от близо, от близко разстояние, на разстояние колкото един изстрел, прен. под ръка
6. пробег (на самолет, кола и пр.) без ново зареждане
7. полигон, стрелбище
8. клас, разряд, серия, поредица, асортимент
9. прен. слой (обществен и пр.)
10. редица, ред (от къщи и пр.)
11. верига (планинска)
12. мор. створ, направление
13. пасище
14. ловен участък
15. кухненска печка (и електрическа, газова), огнище
16. мат. граници на вариране/измерване, амплитуда
II. 1. нареждам/подреждам (в редици), (по) строявам (се) (в редици)
2. класифицирам, сортирам, подреждам
3. присъединявам (се)
to RANGE oneself with someone вземам страната на/присъединявам се към някого
4. наравно съм
имам еднакъв чин/ранг (with)
5. бродя, преброждам, кръстосвам
странствувам, плавам (over)
6. прен. блуждая, движа се, минавам, разпростирам се, третирам (за мисли и пр.) (over)
7. паса (добитък)
8. бот., зоол. срещам се, разпространен съм, живея (over в)
9. простирам се, лежа
10. колебая се в известни предели, варирам (from... to)
11. прицелвам се, визирам
12. воен. имам (даден) обсег (за оръдие и пр.), имам (дадена) далекобойност, бия на (дадено разстояние)

range-finder ['reindʒfaində]
n воен., фот. далекомер

ranger ['reindʒə]
1. горски
2. член на охранителен отряд/бойна група
3. кралски лесничей/парков надзирател

rangy ['reindʒi]
1. тънък и висок, дългокрак
2. способен да изминава дълги разстояния
3. склонен към скитничество
4. просторен, обширен, обхватен
5. австр. планински

rani вж. ranee

rank [ræŋk]
I. 1. ред (ица)
to fall into RANK строявам се, заставам в редица
to break RANKs излизам от/напускам строя, развалям строя, прен. обърквам се
the RANKs, the RANK and file воен. редниците и ефрейторите, членската маса, редовите членове (на партия и пр.), обикновените хора, масите
to rise from the RANKs воен. бивам повишен от редник/ефрейтор в офицерски чин, прен. издигам се от народа
to reduce to the RANKs воен. деградирам, разжалвам във войнишки чин
2. чин, ранг, сан, звание
3. класа, разред, категория
person of RANK аристократ
people of all RANKs хора от всякакви обществени слоеве
RANK and fashion висше общество
the lower RANKs of the clergy низшето духовенство
to pull RANK on sl. злоупотребявам с високото си положение
to take RANK as имам звание на, считам се за
of the first RANK първокласен, първоразряден
4. шах хоризонтални полета на шахматна дъска
5. пиаца за таксита, таксита на пиаца
II. 1. нареждам (се), построявам (се) в редица, строявам (се)
2. класифицирам, заемам/давам (дадено) място
to RANK first among пръв съм измежду
where/how do you RANK X.? в каква категория поставяш X.? to RANK among the failures числя се към неуспелите
to RANK someone's abilities high ценя/поставям високо способностите на някого
3. ам. заемам/имам по-високо положение/длъжност/чин от
III. 1. буен, избуял, богат, изобилен (за растителност)
RANK with цял обрасъл с
2. тлъст, плодороден (за почва)
3. вонящ, смрадлив, гранясал, гранив, развален
4. прен. отвратителен, противен, просташки
5. отявлен, явен, флагрантен, същински, същи, чист, пълен, абсолютен

ranker ['ræŋkə]
1. войник, редник
2. офицер, издигнал се от редник

ranking ['ræŋkiŋ]
1. a ам. първокласен, първостепенен, изтъкнат
2. най-висш, старши

rankle [ræŋkl]
1. мъча, измъчвам, непрекъснато измъчвам, глождя, човъркам
the insult RANKLEd in his mind не можеше да забрави обидата
2. ост. гноясвам, гноя, възпалявам се

ransack ['rænsæk]
1. претърсвам, претършувам, преравям, преобръщам (for)
to RANSACK one's brains/memory мъча се да си спомня
2. обирам (къща и пр.)

ransom ['rænsəm]
I. 1. откуп
to hold to/for RANSOM искам откуп (за)
king's RANSOM прен. много пари
2. откупване, освобождаване от плен (срещу заплащане)
3. църк. изкупление
II. 1. откупвам, освобождавам срещу заплащане, заменям (някого) срещу друг
2. църк. изкупвам (грехове)
3. изнудвам със заплаха, шантажирам

rant [rænt]
I. v говоря с гръмки/надути/бомбастични фрази, прен. декламирам
II. 1. надута/бомбастична/високопарна реч/проповед, тирада
2. шотл. шумна веселба, гуляй

ranter ['ræntə]
n креслъо, декламатор

ranting n празнодумство, пустословие

ranunculus [rə'nʌŋkjuləs]
n (pl-li) растение от сем. лютикови, лютиче

rap [гæр]
I. 1. удар (обик. с пръчка)
2. почукване, похлопване
3. sl. вина, отговорност, наказание, укор, углавно обвинение
to take the RAP прен. опирам пешкира
to beat the RAP измъквам се от отговорност/наказание/обвинение
bum RAP присъда/наказание за провинение, което не е извършено
4. sl. разговор
RAP session лаф-мухабет
II. 1. почуквам леко, потупвам, плесвам
2. почуквам, похлопвам (at, on)
3. изричам отсечено (обик. с out)
to RAP out a command изкомандувам рязко
4. съобщавам чрез чукане
to RAP the meeting to order въдворявам ред на събрание чрез чукане по масата
5. sl. приказвам, бъбря
6. мъмря, гълча, кастря
7. sl. арестувам, пипвам, осъждам
III. 1. ист. фалшива ирландска монета от XVIII в
2. нещо без стойност
not to care/give a RAP пет пари не давам, не искам и да знам
it is not worth a RAP пет пари не струва

rapacious [rə'peiʃəs]
1. a l. алчен, ненаситен, грабителски
2. хищен, граблив (за животно)

rapacity [rə'pæsiti]
1. алчност, ненаситност
2. хищност, грабливост, хищничество

rape [reip]
I. 1. изнасилване, похитяване
statutory RAPE ам. юр. изнасилване на непълнолетно момиче
2. отвличане
3. грубо нарушение/вмешателство
II. 1. изнасилвам, похитявам
2. отвличам
III. 1. рапица (Brassica napus)
2. зеле (Brassica oleracea)
IV. n гроздови джибри

raphe ['reifi]
n анат. рафе, шев

raphia вж. raffia

rapid ['ræpid]
I. 1. (много) бърз
RAPID transit aм. бърз градски транспорт
2. кратък, краткотраен
3. стръмен, рязък (за спадане)
II. n обик. рl бързей

rapid-fire ['ræpidfaiə]
1. скорострелен, чест
2. следващ бързо един след друг
RAPID-FIRE questions град от въпроси

rapidity [rə'piditi]
1. бързина, скорост
2. рязкост (на спадане)

rapidly a бързо

rapier ['reipiə]
n рапира
RAPIER thrust остроумна забележка

rapine ['ræpain]
n книж. грабеж, грабителство, плячкосване

rapist ['reipist]
n човек, който изнасилва (жена)

rappee [ræ'pi:]
n вид силно емфие

rappel [rə'реl]
I. n сп. слизане с двойно въже
II. v (-ll-) сп. слизам с двойно въже

rapper ['ræpə]
n чукало (на врата)

rapport [ræ'рɔ:]
1. n фp. разбирателство, съгласие, хармония
to be in/on RAPPORT with разбирам се с
2. връзка чрез медиум, връзка с хипнотизатор

rapportcur [ræpə'tə:]
n фр. докладчик

rapprochement [ræ'prɔʃma:]
n фр. подновяване/установяване на приятелски отношения, сближаване, помиряване

rapscallion [ræps'kæljən]
n нехранимайко, вагабонтин, мошеник, негодяй

rapt [ræpt]
1. погълнат, задълбочен, съсредоточен, унесен
2. възхитен, прехласнат
3. отнесен, пренесен

raptor ['ræptə]
n граблива птица

raptorial [ræр'tɔ:riəl]
a зоол. хищен, граблив

rapture ['ræptʃə]
n възторг, захлас, екстаз
to be in/go into/be sent into RAPTUREs over/about изпадам във възторг/екстаз от

rapturous ['ræptʃərəs]
a възторжен, възхитен, в екстаз, будещ възторг

rara avis ['rɛərə'eivis]
n лат. рядкост, рядка птица

rare [rɛə]
I. 1. рядък, необичаен, необикновен
2. рядък, разреден, разсеян, разпръснат
3. разг. изключителен, превъзходен
to have RARE fun/a RARE time чудесно се забавлявам/прекарвам
you gave me a RARE fright хубаво/здравата ме изплаши
RARE and hungry ужасно гладен
I am a RARE one to forget things страшно много забравям
II. a недопечен (зa бифтек и пр.), малко сварен, ровък, рохък (за яйце)

rarebit ['rɛəbit]
вж. welsh rabbit

rare earths ['rɛə,ə:θs]
n pl геол. редки земи, редкоземни елементи

raree-show ['rɛəri:ʃou]
1. кутия със сменяващи се картинки, които се гледат през увеличително стъкло, панорама
2. зрелище, сеир

rarefaction [,rɛəri'fækʃn]
1. разредяване, разреждане
2. разреденост

rarefied ['rɛərifaid]
1. възвишен
2. езотеричен, само за посветени/избрани

rarefy ['rɛərifai]
1. разреждам (се), разредявам (се)
2. пречиствам, префинвам

rarely a рядко

rareness n рядкост, необикновеност

rareripe ['rɛəraip]
1. a ранозреещ, ранозреен
2. n ранозреещ плод, ранозрейка

rarify вж. rarefy

raring ['rɛəriŋ]
a разг. умиращ от желание (to)

rarity ['rɛəriti]
1. рядкост, изключителност, необичайно събитие
2. разреденост

rascal [ra:skl]
I. 1. мошеник, разбойник, вагабонтин
2. разг., шег. пакостник, калпазанин
merry RASCAL веселяк
lucky RASCAL щастливец
II. 1. безчестен, долен, долнопробен
2. ост. от/на простолюдието/тълпата

rascality [rəs'kæliti]
n мошеничество

rascally ['ra:skəli]
a мошенически, нечестен, долен

rase вж. raze

rash [ræʃ]
I. a прибързан, необмислен, безразсъден
II. 1. обрив, изрив
to come out in a RASH изривам се
2. прен. епидемия
RASH of new bungalows множество къщички, изникнали като гъби

rasher ['ræʃə]
n тънък резен бекон/шунка

rashly a стремително

rashness n безразсъдство, прибързаност

rasp [ra:sp]
I. 1. пиля, изпилявам, стържа
изстъргвам, остъргвам, изчегъртвам (off, away)
2. стържа, скрибуцам
3. дразня, раздразвам
to RASP someone's feelings засягам някого
4. казвам с рязък/груб глас
to RASP out an order изкомандувам грубо
to RASP out an insult изругавам
RASPing voice стържещ/дрезгав глас
II. 1. рашпила
2. стъргане, стържене
3. скрибуцане
4. дразнене, раздразнение
III. разг. съкр. от raspberry

raspberry ['ra:zbəri]
1. малина (Rubus idaeus)
2. sl. ocвиркване, дюдюкане
to blow/give someone a RASPBERRY освирквам някого, пращам някого на майната му
to get the RASPBERRY освиркват ме, наругават ме
3. sl. пръдня

raspberry-bush ['ra:zbəribuʃ]
n малинов храст

raspberry-cane ['ra:zbərikein]
вж. raspberry-bush

rasper ['rа:sрə]
1. вж. rasp
2. неприятен човек, драка
3. разг. висока ограда

rasping ['ra:spiŋ]
n обик. pl стърготина, стружка

raspy ['ra:spi]
1. дрезгав, стържещ, дразнещ, възпален (за гърло)
2. груб, остър (за плат и пр.)
3. раздразнителен, раздразнен

raster ['ra:stə]
n растер

rat [ræt]
I. 1. плъх (Rattus)
(wet) like a drowned RAT мокър до кости/като кокошка
2. предател, отстъпник, ренегат, стачкоизменник, доносник
3. aм. подплънка за кок/руло
like a RAT in a hole в безизходно положение
to die like a RAT умирам като куче
to smell a RAT подушвам нещо лошо/нередно
RATs sl. глупости, дрън-дрън
to have (got) the RATs разг. натряскал съм се, имам пристъп на делириум тременс
II. 1. ловя/избивам плъхове
2. изменям на/изоставям другарите си, прен. меня си боята, изменник съм
to RATon не изпълнявам, измъквам се от (поето задължение), предавам, доноснича за
3. ам. подпълвам (кок, руло)

ratable ['reitəbl]
1. фин. облагаем, данъчен (за оценка)
2. оценим, изчислим

ratafia [,rætə'fiə]
1. ликъор с есенция от плодови костилки
2. бадемови бисквити

ratan вж. rattan

rataplan [rætə'plæn]
n барабанене

ratatat ['rætətæt]
n тракане, тропане, чукане

rat-catcher ['rætkætʃə]
1. ловец на плъхове
2. sl. неподходящо ловджийско облекло

ratch [rætʃ]
1. n тех. храпово колело/механизъм
2. палец/език на храпово колело

ratchet ['rætʃit]
вж. ratch

ratchet-wheel ['rætʃitwi:l]
вж. ratch

rate [reit]
I. 1. норма, мярка, размер, стандарт, тарифа, степен, процент, част
RATE of interest лихвен процент
at the RATE of USD 10 a day по 10 долара на ден
RATE of living стандарт/начин на живот
RATE per cent процент
2. стойност, цена
at a high RATE скъпо
at an easy RATE евтино, изгодно
3. скорост, темпо, ход
at the RATE of... със скорост...
at an easy RATE без да бързам, с умерено темпо
at a great RATE много бързо
at the RATE you're going както я караш
at the RATE things are progressing както вървят/се развиват нещата
4. разред, категория, класа, сорт, качество
5. обик. рl (общински) налог, берия, такса
6. избързване
изоставанe (на чаcовник за единица време)
at any RATE във вceки случай, поне, най-малко
at this/that RATE разг. в такъв случай, при това положение
II. 1. оценявам, изчислявам
2. прен. ценя, преценявам
3. определям ранга/категорията на, причислявам към дадена категория
4. считам/смятам за, причислявам към, преценявам като (и с as)
5. ост. облагам с данък/налог
6. разг. заслужавам, имам право на
7. ам. разг. ползувам се с особени привилегии, имам тежест/авторитет
III. v хокам, ругая

rateable вж. ratable

rated ['reitid]
a тех. номинален, паспортен

ratel [reitl]
n африканско/индийско животно, подобно на язовец (Mellivora)

ratepayer ['reitpeiə]
n данъкоплатец

rat fink ['ræt,fiŋk]
n ам. sl. гаден доносник/изменник, подлец

rathe [reið]
a ост., поет. ранен, утринен

rather ['rа:ðə]
1. по-скоро, по-право, по-точно, с по-голямо желание/готовност
I would/had RATHER предпочитам (с inf без to)
I'd RATHER not не бих искал/желал
2. доста, твърде, до известна степен
I RATHER think струва ми се
the play was RATHER a failure пиесата нямаше кой знай какъв успех/не беше кой знай какво
3. разг. разбира се, и още как

rathskeller ['ra:tskelə]
n нем. бирхале

ratification [,rætifi'keiʃn]
n ратифициране, ратификация

ratify ['rætifai]
v ратифицирам

rating ['reitiŋ]
1. класиране, класифициране, градиране
2. ранг, лелас, категория
3. мор. чин, обикновен войник/матрос, редник
4. банк. кредитоспособност
5. тех. (номинална) мощност, производителност, проектна/изчислителна характеристика
6. хронометриране
7. оценка
8. репутация, реноме, име
9. рад., телев. брой на слушатели/зрители като критерий за популярност

ratio ['reiʃou]
1. мат. (съ) отношение, пропорция, коефициент
in direct/inverse RATIO право/обратно пропорционално
2. тех. предавателно число

ratiocinate [,ræti'ɔsineit]
v книж. разсъждавам (логически)

ratiocination [,rætiɔsi'neiʃn]
n книж. логическо съждение, умозаключение

ration [ræʃn]
I. n дажба, воен. порцион
рl провизии, храна
emergency/iron RATION воен. неприкосновен запас
on short RATIONs с намалени дажби
to put someone on RATIONs поставям някого на дажбен режим
II. 1. снабдявам с провизии/храна, продоволствувам
2. поставям под режим на разпределение
разпределям на дажби (и с out)

rational ['ræʃnəl]
I. 1. разумен, разсъждаващ, благоразумен, смислен
2. рационален, получен въз основа на разсъждение
3. лог. рационален
II. 1. мислещо/разумно същество
2. мат. рационално число

rationale [ræʃə'na:li]
1. обосновка
2. основна причина
3. логична основа

rationalism ['ræʃənəlizm]
n фил. рационализъм

rationality [,ræʃə'næliti]
n разумност, рационалност

rationalization [,ræʃənəlai'zeiʃn]
1. рационализиране, рационализация, организиране върху по-рационална/ефикасна основа, усъвършенствуване, модернизация
2. осмисляне, обясняване, обяснение
3. псих. търсене/намиране на рационално обяснение на (често) нерационални подбуди
4. разг. намиране на благовидна причина за недостойно поведение

rationalize ['ræʃənəlaiz]
1. правя разумен/смислен, осмислям
2. разсъждавам разумно, давам рационално обяснение на
3. рационализирам, усъвършенствувам, модернизирам
4. псих. търся/намирам рационално обяснение на (често) нерационално поведение/подбуди
5. разг. намирам благовидна причина за недостойно поведение
6. мат. рационализирам, освобождавам от ирационалност

rationally a разумно

ration-book ['ræʃnbuk]
n продоволствена/снабдителна книжка/карта

ratling ['rætliŋ]
n мор. напречно въженце на въжена стълба

ratoon [rə'tu:n]
I. n издънка (на захарна тръстика и пр.)
II. 1. пускам издънки
2. изрязвам, за да пусне издънки
3. давам реколта (за издънки)

rat race ['ræt,reis]
n безскрупулна конкуренция/надпревара

ratsbane ['rætsbein]
n мишеморка, миша отрова

rat-tail ['rætteil]
1. миша опашка
2. конска опашка почти без косми
3. вид риба (от рода Macrouridae)

rattan [rə'tæn]
1. вид виеща се палма (от рода Calamus)
2. бастун/нагайка от клон на тази палма

rat-tat ['rættæt]
вж. ratatat

ratter ['rætə]
1. мишеловец
2. sl. изменник, дезертъор

rattle [rætl]
I. 1. тракам, тропам, хлопам, чукам, трополя, трещя, гърмя, дрънча, дрънкам
to RATTLE the sabre прен. дрънкам оръжие, заплашвам с война
2. движа се с трясък
изтрополявам (along, down, past)
3. бърборя, дърдoря, дрънкам (и с on, away)
to RATTLE off/away издърдорвам, прочитам/казвам бързо
4. правя/извършвам бързо (и с through)
5. разг. смущавам, обърквам, озадачавам, стряскам, уплашвам
II. 1. тропот, тропане, дрънкане, трополене, грохот, трясък
2. бърборене, дърдорене
3. дърдорко, бърборко, дрънкало
4. шум, гюрултия, веселба, гуляй
5. детска хлопка/дрънкалка
6. предсмъртно хъркане
7. шум/тракане на гърмяща змия, рогови пръстени на опашката на гърмяща змия
8. бот. червено пропадниче (Pediuclasis palustris)
клопачка (Rhinanthus)

rattle-brain ['raetibrein]
1. празноглавец
2. дърдорко

rattler ['rætlə]
1. нещо, което трака/хлопа, таратайка
2. дърдорко
3. разг. гърмяща змия
4. разг. първокачествен екземпляр
5. разг. съкрушителен удар
6. ам. sl товарен влак

rattlesnake ['rætlsneik]
n гърмяща змия (сем. Crotalidae)

rattletrap ['rætltræp]
1. таратайка
2. sl. уста
3. sl. дърдорко
4. pl дрънкулки, овехтели украшения
5. attr раздрънкан, вехт, овехтял

rattling ['rætliŋ]
1. тропащ, тракащ, трещящ, гърмящ
2. разг. бърз, жив, силен
3. sl. чудесен, екстра
RATTLING good speech отлична/чудесна реч

rattly ['rætli]
a раздрънкан, разхлопан

rattrap ['rættræp]
1. капан за плъхове
2. трудно/опасно положение
3. разг. мръсна/занемарена сграда
4. велосипеден педал със зъбци
5. sl. уста

ratty ['ræti]
1. пълен с плъхове
2. подобен на плъх, миши
3. sl. сърдит, раздразнителен, нервен
4. sl. мизерен, овехтял, дрипав
5. ам. разг. долен, презрян

raucous ['rɔ:kəs]
1. дрезгав, хриплив, груб
2. ам. шумен, безреден, буен, неспокоен

raunchy ['rɔ:ntʃi]
1. a ам. sl. мърляв, небрежен
2. нецензурен, мръсен
3. похотлив
4. вехт, изтъркан

ravage ['rævidʒ]
I. 1. опустошавам, разрушавам, разорявам
2. грабя, ограбвам
3. повреждам
обезобразявам (за болеcт, скръб и пр.)
II. n опустошение, разрушение, разорение
the RAVAGEs of time опустошителното действие на времето

rave [reiv]
I. 1. бълнувам, говоря несвързано
2. беснея, вилнея, бушувам
the storm RAVEd itself out бурята се набушува/утихна
3. говоря екзалтирано/запалено/възторжено (about, of, over), превъзнасям (се)
4. говоря с ярост, беснея, изливам си мъката и пр.
to RAVE against роптая против
to RAVE oneself hoarse преграквам от викане
II. 1. sl. възторжена критика
рl. прекомерни хвалби, суперлативи
2. sl. (любовно) увлечение
3. sl. шумна веселба
4. вой, рев, бяс, ярост
5. attr (прекомерно) възторжен (за критика и пр.)
III. n ритла (на кола)

ravel [rævl]
I. 1. разплитам (се), разнищвам (се)
2. прен. изяснявам (се), разнищвам (се) (и с out)
3. обърквам (се), заплитам (се), оплитам (се), омотавам (се) (и прен.)
II. 1. бъркотия, объркване, объркани нишки, заплетен възел
2. разплетена нишка

raven [reivn]
I. 1. гарван (Corvus согах)
2. attr гарванов
II. 1. дебна/търся плячка (about, after)
2. грабя, плячкосвам, опустошавам
3. ям лакомо, разкъсвам
имам вълчи апетит (for)

ravenous ['rævənəs]
1. грабителски
2. лаком, ненаситен
3. гладен, изгладнял
RAVENOUS appetite вълчи апетит

rave-up ['reivʌp]
n sl. шумна веселба/разходка

ravin ['rævin]
n поет. плячка, грабеж, опустошение

ravine [rə'vi:n]
n дефиле, пролом, клисура

raving ['reiviŋ]
1. бълнуващ, не на себе си
2. беснеещ, бушуващ
3. пленителен, очарователен

ravings n бълнуване, бръщолевене

ravish ['ræviʃ]
1. очаровам, пленявам
2. грабвам/отвличам насила
3. изнасилвам
4. плячкосвам

ravisher n похитител

ravishing ['ræviʃiŋ]
a очарователен, пленителен

ravishment ['ræviʃmənt]
1. възторг, захлас
2. отвличане
3. изнасилване
4. грабеж, плячкосване

raw [rɔ:]
I. 1. суров, несварен, неопечен, недоварен, недопечен
2. суров, необработен, мин. необогатен
RAW materials суровини
RAW spirits неразреден/чист спирт
RAW sugar нерафинирана захар
3. прен. груб, недообработен, недоизкусурен
4. отворен, кървящ (за рана), ожулен, (силно) възпален
5. неопитен, аджамия
RAW recruit новобранец
6. влажен, студен, пронизващ (за вятър)
7. разг. несправедлив, суров
RAW deal несправедливо отношение, несправедливост
8. разг. нецензурен, вулгарен
9. sl. гол
RAW head and bloody bones плашило, страшилище
II. n (отворена) рана, ожулено място
in the RAW груб, нецивилизован, див, гол
life in the RAW животът с всичките му трудности, суровият живот
nature in the RAW грубата (човешка) природа

raw-boned ['rɔ:bound]
a мършав, кокалест, дръглив

rawhide ['rɔ:haid]
I. 1. (въже/каиш от) сурова кожа
2. attr от сурова кожа
II. ам. шибам/карам с камшик

rawness n суровост

ray [rei]
I. 1. лъч (и прен.)
2. проблясък, светлина, сияние
3. бот. листенце от цвят на маргаритка и пр., клонче на сенникоцветно растение
4. зоол. лъч (на перка на риба, на морска звезда)
5. мат. лъч
II. 1. излъчвам (се), сияя (off, out, forth), осветявам
2. облъчвам (u мед.)
III. n зоол. скат (Hypotremata)
IV. вж. re

rayah ['rаiə]
n рая

rayless ['reilis]
1. без лъчи, неизлъчващ
2. нeосветен, тъмен, мрачен

rayon ['reiɔn]
n текст. изкуствена коприна

raze [reiz]
1. сривам със земята/до основи, събарям
2. обик. прен. изтривам, изличавам
3. ост. ожулвам, изстъргвам, остригвам

razee [rei'zi:]
n ист. дървен военен кораб без горна палуба

razor ['reizə]
I. n бръснач, самобръсначка
II. v бръсна, порязвам с бръснач

razor-back ['reizəbæk]
1. висок тесен хребет
2. зоол. rorqual
3. глиган с изострен гръбнак
4. attr с тесен остър гръб (и RAZOR-BACK-ed)

razor-bill ['reizəbil]
n зоол. голяма гагарка (Alca torda) (и RAZOR-BILL-ed auk)

razor-blade n ножче за бръснене

razor clam ['reizə,klæm]
n вид мида (Solen)

razor-edge ['reizəredʒ]
1. острие (като) на бръснач
2. висок тесен хребет
3. прен. критична точка/положение
on a RAZOR-EDGE, on a razor's-edge в опасно/критично положение
4. прен. тънка граница
to keep on the RAZOR-EDGE of крепя се на самата граница/на ръба на

razor-fish ['reizəfiʃ]
вж. razor clam

razor-shell ['reizəʃel]
вж. razor-fish

razz [ræz]
I. n ам. sl. дюдюкане, освиркване
II. v освирквам, осмивам, вземам на подбив

razzia ['ræziə]
1. n араб. нашествие, нахлуване
2. полицейска блокада, обиск

razzle [ræzl]
1. n sl. шумна веселба/гуляй
to be/go on the RAZZLE гуляя
2. бъркотия, шашарма, шашма
3. панаирджийска реклама

razzle-dazzle ['ræzldæzl]
вж. razzle

razzmatazz [ræzmə'tæz]
1. razzle-dazzle
2. извъртания, празни/двусмислени фрази

re [rei]
I. n муз. ре
II. 1. юр., търг. относно, досежно
по отношение на (и in RE)
2. разг. за, относно, що се отнася до
III. RE- pref изразява повтаряне, връщане в някакво състояние, противодействие, взаимодействие пре-, ре-

reach [ri:tʃ]
I. 1. простирам (се) (до), стигам до
my garden REACHes as far as the river градината ми се простира до реката
the bookcase REACHes the ceiling библиотеката стига до тавана
2. стигам, достигам, докосвам, пипвам (нещо високо, отдалечено)
3. стигам/достигам (до) (възраст, положение, ранг, решение, споразумение и пр.)
4. възлизам, стигам (за брой, сума) (и с to)
5. пристигам, стигам (до)
дохождам, идвам (и с to)
6. простирам се, продължавам
her reign REACHed into the 17th century царуването и продължи и в XVII в
7. (по) давам
please REACH me the... моля, подайте ми...
8. повлиявам/въздействувам на, трогвам
9. мор. правя галс
reach across посягам, пресягам се
reach after пресягам се/посягам към, прен. стремя се към
reach back връщам се назад в миналото, обхващам дълги години назад
reach down свалям, снемам, навеждам се, протягам се надолу
простирам се, стигам (to до)
reach for пресягам се/посягам да взема, посягам към
reach forward протягам ръка (напред)
reach out протягам ръка (и to REACH out one's hand/arm) (for за)
стремя се (for към)
to REACH out (to) намирам/търся връзка (с) (с цел да повлияя), простирам се (за клони, корени и пр.)
reach over посягам (to към)
II. 1. протягане, простиране
to make a REACH for протягам ръка за
2. достъпност, близост
within easy REACH наблизо (of до)
out of REACH твърде далеч/високо (за да се стигне)
3. обсег, сфера
to be beyond the REACH of human aid никой не може да ми помогне
it is beyond/out of/above my REACH не e по възможностите/силите/способностите ми
it is within my REACH по силите/възможностите ми e
wonderful REACH of imagination богата фантазия
4. протежение, пространство
REACH of woodland ивица гора
5. част на река между два завоя/на канал между два шлюза
6. мор. галс
7. тех. съединителна щанга
8. въздействие, влияние
the higher REACHes of academic life високите академични кръгове
III. вж. retch

reach-me-down ['ri::tʃmi,daun]
1. a готов (за дреха)
2. n pl готови дрехи, купени/подарени на старо дрехи

react [ri'ækt]
I. 1. реагирам (to)
2. хим. реагирам, предизвиквам реакция (on, upon, with)
3. въздействувам (on, upon)
4. противопоставям се, противодействувам, оказвам съпротива, въставам (against)
5. воен. контраатакувам
II. v театр. изпълнявам повторно

reactance [ri'æktəns]
n ел. реактивно съпротивление

reactant [ri'æktənt]
n хим. реагент, реагиращо вещество

reaction [ri'ækʃn]
1. реакция (и хим.), реагиране
2. пол. реакция
3. противодействие
4. взаимодействие
5. воен. контраатака

reactionary [ri'ækʃənəri]
1. nол. a реакционен
2. n реакционер

reactivate [,ri:'æktiveit]
v активизирам (се) отново

reactive [ri'æktiv]
1. реагиращ
2. обратен, противодействуващ
3. мед. реактивен

reactivity [,riæk'tiviti]
n реактивност

reactor [ri'æktə]
1. физ., хим. реактор
2. ел. реактор, стабилизатор, реактивна бобина, дросел
3. мед. който реагира положително на външен дразнител

read [ri:d]
I. 1. чета, прочитам, разчитам
to READ to oneself чета наум
for fail READ fall печ. напечатано fail, да се чете fall
2. чете се, звучи
the play READs better than it acts пиесата e по-добра, когато се чете, отколкото на сцената
the sentence READs oddly изречението звучи особено
3. гадая, разгадавам, тълкувам, обяснявам (и сънища), наблюдавам (с цел да предвидя действието на нещо)
to READ cards/someone's hand гледам на карти/на ръка
to READ the sky гадая по звездите, съдя за времето по небето
to READ someone's thoughts чета миcлите на някого
to READ someone's face познавам/разбирам какъв е/какво мисли някой по лицето му
silence must not always be READ as consent мълчанието не трябва винаги да се тълкува като съгласие
the clause READs both ways клаузата може да се тълкува и така, и така
to READ someone like a book съвсем ми e ясно какво мисли/чувствува/какъв е някой
4. показвам, отчитам (за уред), разчитам (уред и пр.)
to READ the time/clock познавам времето по часовника (за дете)
5. глася (за цитат, документ и пр.)
6. уча, изучавам, следвам
to READ (for a degree in) physics следвам физика
to READ for the bar следвам право
7. препoдавам, чета (лекции по)
read around
to READ (a) round a subject чета допълнителна литература, свързана с дадена тема
read back прочитам на глас (съобщение и пр.), за да проверя дали е прието точно
read for вж. read1 6.
read in църк. встъпвам в длъжност (и refl)
read into влагам (несъществуващ смисъл в думите на някого)
too much should not be READ into his statement не трябва да се влага твърде много в изявлението му
read off прочитам (и на глас), разчитам (уред)
read out прочитам на глас, ам. отстранявам (член на партия и пр.) чрез официално съобщение
read over прочитам, изчитам
read round read around
to READ round the class/room четем един подир друг (пасажи от книга и пр.)
read through read over
read up научавам, изучавам, проучвам
подготвям се (on a subject), поддържам знанията си (по даден въпрос) на съвременно ниво
II. n четене
the book is a pretty good READ книгата e добра за четене
to have a quiet READ почитам си спокойно
III. а well READ начетен, deeply READ in the classics с основни дълбоки познания по класиците

readability [,ri:də'biliti]
1. четливост, яснота
2. увлекателност (на четиво)

readable ['ri:dəbl]
1. четлив, ясен, разбираем
2. увлекателен, интересен, забавен (за четиво)

reader ['ri:də]
1. читател, четец
great READER човек, който много чете
2. читанка, христоматия, антология
3. рецитатор
4. рецензент на издателство
5. доцент, университетски преподавател
6. печ. коректор

readership ['ri:dəʃip]
1. доцентура
2. читатели (на даден вестник и пр.)

readily ['redili]
1. с готовност, охотно, веднага
2. лесно, леко

readiness ['redinis]
1. готовност, подготвеност
to have everything in READINESS for всичко ми e готово за
2. бързина, лекота, сръчност
3. готовност, охота, отзивчивост

reading ['ri:diŋ]
I. 1. четене
2. четиво
it makes good/dull READING интересно/скучно e за четене
3. рецитал, рецитиране, литературно четене
4. начетеност, ученост, ерудиция
5. вариант на текст
6. тълкуване, обяснение, разбиране, интерпретация
7. отчитане, показване, данни, указания (на барометър и пр.)
8. парл. разглеждане на законопроект
first/second/third READING първо/второ/трето четене
II. 1. за четене
READING matter четиво
2. който чете
READING age обикновената възраст, когато децата започват да четат

reading desk ['ri:diŋ,desk]
1. пюпитър, пулт
2. църк. аналой

reading-glass ['ri:diŋgla:s]
n лупа (за четене)

reading lamp ['ri:diŋ,læmp]
n настолна лампа

reading-room ['ri:diŋrum]
n читалня

readjust [,ri:ə'dʒʌst]
1. оправям, нагласявам (дреха, фризура и пр.), подреждам
2. приспособявам, пригаждам, пренагласявам

readjustment [,ri:ə'dʒʌstmənt]
1. приспособяване, пригаждане, нагаждане, пренагласа
2. преустройство

ready ['redi]
I. 1. готов, приготвен, нагласен
to get READY приготвям (се)
to make READY приготвям
2. готов, подръчен, на разположение
READY cash/money готови пари, пари на ръка
3. наклонен, склонен, готов (to), съгласен, разположен, лесен
to give a READY consent съгласявам се бързо/охотно
to find READY acceptance бивам приет веднага/охотно
to be a READY believer in лесно вярвам на
READY tool прен. послушно оръдие
READY solubility лесна/бърза разтворимост
the readiest way to do it най-лесният начин да се направи
4. бърз, пъргав, подвижен (и за ум), чевръст
to have a READY hand сръчен съм
to have a READY tongue/wit находчив съм
to be a READY speaker говоря леко и свободно
to have a READY pen пиша леко, имам леко перо (за писател)
very READY with excuses винаги готов с извинение
II. 1. воен. положение на оръжие за стрелба
at the READY насочен за стрелба, прен. готов за действие, в пълна готовност
2. sl. пари, пара
III. adv обик. в съчет с рр предварително приготвен
READY packed (предварително) опакован
packed READY готов опакован
IV. v приготвям

ready-made ['redimeid]
I. 1. готов (за дреха)
2. неоригинален, взет наготово (за идея и пр.)
3. лесен, удобен (за извинение и пр.)
II. n готова дреха, конфекция

ready-reckoner ['redi,rekənə]
n търг. сборник с аритметични изчисления

ready room ['redi,rum]
n ам. ав. стая за инструктаж преди полет

ready-to-cook ['reditə'kuk]
a READY-TO-COOK food полуфабрикат

ready-to-wear ['reditə'wɛə]
вж. ready-made i

ready-witted ['redi,witid]
a находчив, остроумен

reaffirm [,ri:ə'fə:m]
v потвърждавам

reafforest [,ri:ə'fɔrist]
v залесявам отново

reagent [ri:'eidʒənt]
n хим. реактив, реагент

real [riəl]
I. 1. истински, действителен, реален
in REAL life в живота
2. истински, автентичен, същински, естествен
REAL money пари
3. прен. истински, същински
4. мат. действителен (за число)
5. юр. недвижим
REAL estate/aм. property недвижим имот
6. ик. реален (за заплата и пр.)
the REAL thing нещо първокачествено
the REAL Mackay/McCoy нещо истинско, чиста работа, отлично уиски
II. 1. мат. действително число/величина
2. действителност
for REAL sl. истински, наистина, не на шега
III. adv разг
1. много
to have a REAL good time чудесно/много хубаво прекарвам
2. ам. много, наистина, съвсем
to be REAL sorry много съжалявам
he is REAL healthy съвсем/много e здрав
IV. n ист. реал (исп. монета)

realia [ri'eiliə]
n pl реалии

realign [,ri:ə'lain]
v преустройвам, прегрупирам

realignment [,ri:ə'lainmənt]
n преустройство, прегрупиране

realise вж. realize

realism ['riəlizm]
n реализъм

realist ['riəlist]
n реалист

realistic [riə'listik]
a реалистичен

reality [ri'æliti]
1. действителност, реалност, нещо действително/съществуващо
in REALITY в действителност, действително, всъщност, наистина
2. реализъм, истинност, вярност
3. (истинска) същност
the realities of the situation истинското/фактическото положение
the grim realities of war жестоката същност/жестокостта на войната

realizable [riə'laizəbl]
1. осъществим, постижим, изпълним, реализуем (и за ценности)
2. който може да бъде осъзнат/разбран

realization [,riəlai'zeiʃn]
1. (о) съзнаване, разбиране
2. осъществяване, постигане, изпълнение, реализиране (и на ценности)

realize ['riəlaiz]
1. (о) съзнавам, разбирам, схващам, усещам
2. осъществявам, постигам, реализирам
3. търг. превръщам в пари, реализирам
4. печеля, получавам доход, нося печалба/доход
5. придавам реалност на, представям/изобразявам реалистично

really ['riəli]
1. действително, наистина, фактически, всъщност
not REALLY всъщност не
REALLY and truly наистина
2. REALLY! нима? хайде де! тъй ли? not REALLY! не може да бъде

realm [relm]
1. царство, страна
2. облаcт, сфера

Realpolitik [rei'a:lpɔli'ti:k]
1. n нем. политика, основана на практически съображения
2. политика на силата

realtor ['riəltə]
n ам. посредник при продажба на недвижими имоти

realty ['riəlti]
n юр. недвижими имоти

ream [ri:m]
I. 1. топ хартия
2. рl. разг. много, купища, маса (особ. стихове и пр.)
II. 1. тех. райберовам, зенкеровам
2. ам. изстисквам (сок)

reamer ['ri:mə]
1. райбер, разширител
2. ам. малка ръчна сокоизстисквачка

reanimate [ri'ænimeit]
1. съживявам
2. ободрявам, въодушевявам, обновявам

reap [ri:p]
v жъна, пожънвам (и прен.), прибирам реколта
to REAP where one has not sown използувам плодовете на чужд труд
you shall REAP as you have sown каквото посееш, такова ще пожънеш

reaper ['ri:рə]
1. жътвар
2. reaping-machine
3. символ на смъртта

reaping-hook ['ri:piŋhuk]
n сърп

reaping-machine ['ri:piŋməʃi:n]
n жътварка, комбайн

reappear [,ri:ə'piə]
v появявам се/показвам се отново

reappoint [,ri:ə'pɔint]
1. преназначавам
2. пренареждам

reappraisal [,ri:ə'preizəl]
n преоценка

reappraise [,ri:ə'preiz]
v преоценявам

rear [riə]
I. 1. (в) дигам (се), издигам (се), повдигам (се), извишавам (се)
2. построявам, издигам
3. изправям се на задните си крака (за кон и с up)
4. отглеждам, отхранвам (деца), развъждам (птици и пр.), отглеждам (растения)
5. ам. прен. надигам се (и с up, against срещу)
II. 1. гръб, задна част, тил (и воен.)
in the REAR отзад, накрая
to he at the REAR на опашката/края съм
to take/attack in the REAR нападам в тил
at the REAR of зад
2. разг. задник
3. разг. нужник
4. attr заден

rear-admiral ['riər'ædmirəl]
n воен. контраадмирал

rear-guard ['riəga:d]
n ариергард, заден отряд

rearm [ri:'a:m]
v превъоръжавам се, въоръжавам се с нов, модерен тип оръжие

rearmament [ri:'а:məmənt]
n превъоръжаване

rearmost ['riəmoust]
a най-последен, най-заден

rearrange [,ri:ə'reindʒ]
1. пренареждам, прегрупирам
2. нареждам пак както си е било

rearrangement [,ri:ə'гeindʒmənt]
1. пренареждане, прегрупиране
2. ново положение на нещата

rear sight ['riəsait]
n воен. мерник

rear-view mirror ['riəvju:,mirə]
n авт. оглeдало за обратно виждане

rearward ['riəwəd]
I. a заден, тилов
II. n заден край, тил

rearwards ['riəwədz]
adv назад, накрая

reason ['ri:zən]
I. 1. причина, основание (for), довод, аргумент
by REASON of поради, по причина на
with (good) REASON с основание, не без основание, основателно
for REASONs of state/health по държавни/здравословни причини
for REASONs best known to myself по причини, които само аз си знам
for a very good REASON съвсем/напълно основателно
all the more REASON for (c ger) още едно (важно) основание да
2. здрав разум, разсъдък
to listen to/hear REASON вслушвам се в добри/разумни съвети
to bring someone to REASON вразумявам някого
in/within REASON разумно, приемливо
I'll do anything in/within REASON ще направя всичко, което може да се иска от мен
the price of meat is out of all REASON цената на месото e невероятна
it stands to REASON очевидно/естествено e
II. 1. разсъждавам, мисля
обмислям (и с out)
2. доказвам, аргументирам, заключавам
REASONed statement аргументирано изказване/твърдение
3. обсъждам, разисквам
reason into убеждавам/скланям да (и с ger), to REASON someone into coming убеждавам някого да дойде
to REASON someone into a sensible course of action убеждавам някого да постъпи разумно
to REASON oneself into perplexity обърквам се от много разсъждения
reason out of разубеждавам, отклонявам от, убеждавам в неправилността на
reason with увещавам, мъча се да убедя

reasonable a (благо)разумен, смислен, умерен, приемлив, поносим, търпим, основателен

reasonably ['ri:zənəbli]
1. разумно, логично
2. разг. доста, сравнително

reasonabre ['ri:zənəbl]
1. разумен, логичен
2. приемлив, поносим, търпим, сносен, умерен (и за цена)
REASONABRE chance добри изгледи (за успех)
beyond REASONABRE doubt по несъмнен начин, без всякакво съмнение
3. с разума си, способен да мисли

reasoning ['ri:zəniŋ]
I. 1. разсъждаване
2. причини, аргументи, доводи
II. a мислещ, разсъдлив
REASONING faculties мисловни способности

reasonless ['ri:zənlis]
1. неоснователен, безпричинен
2. неразумен
3. глупав, безразсъден

reassemble [,ri:ə'sembl]
1. събирам (се) отново
2. сглобявам/монтирам отново

reassurance [,ri:ə'ʃuərəns]
1. увереност
2. успокоение, уверяване, успокояване

reassure [,ri:ə'ʃuə]
1. вдъхвам увереност/вяра (у), успокоявам, уверявам (отново)
2. преосигурявам

reassuring a успокоителен, насърчителен

reaumur ['reiəmjuə]
a реомюров (за термометър)

reave [ri:v]
1. v (reft) ост. грабя, ограбвам, плячкосвам
2. отвличам, похитявам (away, from)

reb [reb]
ам. разг. rebel

rebarbative [ri'ba:bətiv]
a отблъскващ, противен

rebate ['ri:beit]
I. n търг. отбив. отстъпка, намаление
II. v търг. правя отбив/отстъпка, намалявам, отбивам от (цена)
III. вж. rabbet

rebec ['ri:bek]
n ребека (старинен струнен инструмент)

rebeck ['ri:bek]
вж. rebec

rebel [rebl]
I. 1. бунтовник, въстаник
2. непокорник, размирник, бунтар
3. attr бунтовнически, въстанически, бунтарски
II. 1. въставам, бунтувам се (against)
2. противопоставям се, негодувам (against)

rebellion [ri'beljən]
1. въстание, бунт, размирици
2. недоволство, протест

rebellious [ri'beljəs]
1. бунтовнически, въстанически
2. непокорен, бунтарски, буен, размирен
3. упорит, неподатлив, неподдаващ се (на лечение, обработка, контрол и пр.)

rebid [,ri:'bid]
v бридж повтарям обявен вече цвят

rebirth [ri:'bə:θ]
1. прераждане
2. възраждане, възродяване, обновяване

reboant ['rebouənt]
a поет. ечащ, отекващ

reborn [ri:'bɔ:n]
1. прероден, родeн отново, превъплътен
2. възроден, обновен

rebound [ri'baund]
I. 1. отскачам, рикоширам
2. прен. връщам се, засягам този, който е причинил нещо (upon)
the mischief may REBOUND upon your own heads злото може да се стовари на собствените ви глави
3. възродявам се, съживявам се, обновявам се
4. отеквам
II. 1. отскачане, рикоширане
to take a ball on the REBOUND връщам/удрям топка, когато отскача
2. реакция след силно преживяване
on the REBOUND като реакция от разочарование
to take someone on/at the REBOUND възползувам се от рaзочарованието на някого, за да го накарам да се ожени за мен/да постъпи не така, както е възнамерявал

rebuff [ri'bʌf]
I. 1. неочакван отказ, срязване
to meet with/suffer a REBUFF отказват ми безцеремонно, срязват ме
2. неочаквана пречка
II. v отблъсквам, отхвърлям, отказвам (на), срязвам

rebuild [,ri:'bild]
1. възстановявам, възобновявам
2. преправям

rebuke [ri'bju:k]
I. v мъмря, смъмрям, порицавам, укорявам
II. n мъмрене, смъмряне, порицание, укор

rebus ['ri:bəs]
n ребус

rebut [ri'bʌt]
v (-tt-) отхвърлям, опровергавам, отричам, оборвам (с доказателства)

rebutment n опровержение

rebuttal [ri'bʌtl]
1. отхвърляне, опровергаване, (аргументирано) опровержение
2. юр. доказателства, които опровергават обвинението

rebutter [ri'bʌtə]
1. опровержение
2. юр. възражение (на ответника)

recalcitrance [ri'kælsitrəns]
1. непокорство, непокорност, недисциплинираност
2. неподатливост

recalcitrancy [ri'kælsitrənsi]
вж. recalcitrance

recalcitrant [ri'kælsitrənt]
1. непокорен, неизпълнителен, своеволен, недисциплиниран
2. неподатлив (на обработка, лечение и пр.)

recall [ri'kɔ:l]
I. 1. повиквам обратно, връщам, отзовавам
2. отменям, анулирам, вземам си обратно
3. спомням си, припомням (си), напомням
4. поет. обновявам, съживявам
II. 1. (право на) отзоваване
letter of RECALL дипл. отзователно писмо
2. връщане
beyond/past RECALL невъзвратим, непоправим, безвъзвратен, забравен
3. отменяне, анулиране
4. сигнал/заповед за връщане
5. припомняне, спомняне, напомняне
total RECALL (способност за) припомняне във всички подробности

recant [ri'kænt]
v отричам (се), отмятам се/отказвам се от

recantation [,ri:kæn'teiʃn]
n публично отричане (от политически убеждения и пр.)

recap ['ri:kæp]
I. разг. съкр. от recapitulation, recapitulate
II. v (-pp-) ам. авт. възстановявам/регенерирам гума

recapitulate [,ri:kə'pitjuleit]
1. повтарям накратко, peзюмирам, сумирам
2. правя преглед, преговарям

recapitulation ['ri:kə,pitju'leiʃn]
1. повторение, кратък преглед, резюме
2. рекапитулация, сумиране
3. биол. рекапитулация
4. муз. реприза

recapitulative [,ri:kə'pitjulətiv]
1. резюмиращ, сумиращ
2. конспективен

recapitulatory [,ri:kə'pitjulətəri]
вж. recapitulative

recapture [ri:'kæptʃə]
I. 1. улавям/пленявам отново, възвръщам си
2. изживявам отново
3. юр. изземвам, възвръщам незаконно взета собственост
II. 1. юр. изземване, възвръщане (на незаконно взета собственост, пленник и пр.)
2. възвърнат пленник/плячка

recast [ri:'ka:st]
I. 1. отливам отново, давам друга форма на
2. преработвам, поправям (книга, план и пр.)
3. театр. сменям състава на (пиеса), давам друга роля на (актъор)
II. 1. преработване, даване нова форма, преработена форма/вид
2. нов/подобрен вид

recce ['reki]
воен. sl. съкр. от reconnaissance

recede [ri'si:d]
1. оттеглям се, отдалечавам се, отдръпвам се
2. оттеглям се, измъквам се (и прен.)
3. губя се, чезна, ставам неясен, избледнявам (в паметта)
4. накланям се назад
receding forehead полегато чело
receding chin вдадена навътре брада
5. спадам (и за цена), намалява ми се цената

receipt [ri'si:t]
I. 1. получаване, приемане
to be in RECEIPT of канц. получавам, получил съм
(up) on the RECEIPT of при получаване (то) на
2. обик. pl постъпления, печалби, приход
3. разписка, квитанция
4. рецепта за готвене
5. ост. митница
II. v давам разписка за, разписвам се (на), обгербвам

receipt-book [ri'si:tbuk]
n кочан с разписки/квитанции

receivable [ri'si:vəbl]
a за получаване
bills/accounts RECEIVABLE сметки, по които има да се събират/получават суми

receive [ri'si:v]
1. получавам
2. приемам
to be RECEIVEd into приемат ме в
to RECEIVE someone's confession изслушвам изповедта на някого
3. укривам крадени вещи (и to RECEIVE stolen goods)
4. приемам, давам прием, срещам, посрещам (гости)
receiving line шпалир от посрещачи
5. съдържам, побирам
6. поемам, издържам, понасям (тежест), обект съм на, отстоявам, срещам, пресрещам (удар и пр.)
to RECEIVE a broken jaw разбивам си/разбиват ми челюстта
7. допускам, признавам, приемам, възприемам
8. църк. причестявам се
9. рад., телев. приемам, ловя, улавям
to be on the receiving end прен. на топа на устата съм, опирам пешкира

received [ri'si:vd]
a приет, общоприет, общопризнат, възприет
RECEIVED Pronunciation книжовно произношение на английския език (съкр. RECEIVED P.)

receiver [ri'si:və]
1. получател
2. приемател
3. (радио) приемник
4. телефонна слушалка
5. укривател на крадени вещи
6. данъчен чиновник
7. юр. съдия-изпълнител
8. тех. приемник, сборник, резервоар, кондензаторно гърне

receiving-order [ri'si:viŋ,ɔ:də]
n юр. изпълнителен лист

receiving set [ri'si:viŋ,set]
n радиоприемник

recency ['ri:sənsi]
n неотдавнашност, новост

recension [ri'senʃn]
1. преработване, поправяне (на текст)
2. версия, поправен текст
3. рецензия

recent ['ri:snt]
a неотдавнашен, скорошен, последен, нов, съвременен

recently ['ri:səntli]
adv напоследък, неотдавна, (на) скоро

receptacle [ri'septəkl]
1. съд, контейнер, вместилище, влагалище
2. чанта, торба
3. бот. чашка
4. ел. гнездо, букса

reception [ri'sepʃn]
1. получаване, приемане
2. рад., телев. приемане
the RECEPTION is good/poor добре/лошо се чува/вижда
3. приемане, включване (в партия и пр.) (into)
4. прием, приемане, посрещане
to meet with/have a warm RECEPTION бивам добре приет
5. възприемане

reception clerk [ri'sepʃn,kla:k]
n администратор (в хотел и np.)

reception-desk [ri'sepʃndesk]
n администрация, рецепция (в хотел и пр.)

receptionist [ri'sepʃənist]
1. администратор (в хотел и пр.)
2. служащ, който упътва посетители/пациенти/клиенти

receptive [ri'septiv]
1. възприемчив, схватлив
2. разположен, отзивчив (към идея, предложение и пр.) (to)
3. биол. рецепторен

receptiveness n схватливост, възприемчивост

receptivity [risep'tiviti]
1. възприемчивост, схватливост
2. отзивчивост
3. тех. поглъщателна способност
4. вместимост

recess [ri'ses]
I. 1. прекъсване на работа/занятия (особ. на парламент), ам. ваканция (и на съд), междучасие
2. ниша
3. малко заливче, врязване в планинска верига
4. анат. вдлъбнатина, кухина
5. глухо/уединено място, кътче
рl недра, пазви
the secret/inmost RECESSes of the heart глъбините на сърцето
II. 1. правя вдлъбнатина/кухина, правя ниша в
2. оттеглям/дръпвам назад (и постройка), слагам в ниша/на скрито място
3. прекъсвам работа/занятия

recession [ri'seʃn]
1. оттегляне, отдръпване, отдалечаване
2. ниша, вдадено място
3. ик. спад

recessional [ri'seʃənəl]
1. a ваканционен
2. n църк. химн в края на службата (и RECESSIONAL hymn)

recessive [ri'sesiv]
1. отдръпващ се, оттеглящ се, отстъпващ
2. биол. рецесивен
3. фон.
RECESSIVE accent изтегляне на ударението напред

recharge [ri'tʃa:dʒ]
1. воен. зареждам отново
2. нападам отново
3. обвинявам отново

rechauffe [rei'ʃoufei]
1. фp. претоплено ястие
2. прен. пренебр. преработка

recherche [rə'ʃɛəʃei]
1. a фр. изискан, фин
2. екзотичен, рядък
3. пресилен, превзет

recicle [,ri:'saikl]
v преработвам (вторични суровини)

recidivist [ri'sidivist]
n рецидивист

recipe ['resipi]
n рецепта (готварска, медицинска) (и прен.)

recipience [ri'sipiəns]
n възприемчивост

recipiency [ri'sipiənsi]
вж. recipience

recipient [ri'sipiənt]
I. 1. получаващ
2. възприемчив, схватлив
II. 1. получател
2. мед. приемател, реципиент

reciprocal [ri'siprəkəl]
1. взаимен
2. обратен, съответен
3. грам. взаимен, реципрочен
4. мат. реципрочен, обратен

reciprocally a взаимно, реципрочно

reciprocate [ri'siprəkeit]
1. отвръщам, отговарям на (чувства и пр.)
отплащам се (with)
2. разменяме си
3. тех. движа (се) напред-назад, извършвам възвратно-постъпателно движение
reciprocating engine бутален двигател

reciprocation [ri,siprə'keiʃn]
1. отвръщане със същото, отплащане, взаимност (на чувства и пр.)
2. взаимодействие
3. тех. възвратно-постъпателно движение

reciprocative [ri'siprəkeitiv]
1. взаимен
2. отвръщащ със същото
3. тех. възвратно-постъпателен

reciprocity [risi'prɔsiti]
1. взаимност
2. взаимодействие

recision [ri'siʒn]
n отменяне, анулиране

recital [ri'saitl]
1. разказване, разказ
2. изреждане
3. рецитал, концерт
4. юр. изложение на факти (в документ)

recitation [,resi'teiʃn]
1. декламиране, рецитиране, рецитация, декламация
2. разказване, излагане, разказ
3. ам. разказване на зададен урок
4. ам. урок, учебен час

recitative [,resitə'ti:v]
n муз. речитатив

recite [ri'sait]
1. разказвам (и урок), разправям
2. декламирам, рецитирам
3. изреждам, изброявам

reciter n рецитатор

reck [rek]
v ост., поет. само във въпр. и отриц. изречения или с little обръщам внимание на (of)
he RECKed not of the danger нехаеше за опасността
it RECKs little няма значение, не e важно
what RECKs it him какво го e грижа/го засяга

reckless ['reklis]
a безразсъден, необмислен, неразумен, дързък
RECKLESS of danger без страх от опасността

recklessly a безразсъдно, безотговорно

recklessness n безразсъдство

reckon [rekn]
1. смятам, пресмятам, изчислявам, броя, преброявам
to RECKON without one's host прен. правя си сметката без кръчмаря
RECKONing from today считано от днес
2. считам, смятам
to be RECKONed a wit минавам/считат ме за остроумен
I RECKON him as one of my friends/among my friends смятам го за приятел
3. разг. мисля, смятам, предполагам, струва ми се
reckon in включвам (в сметка)
reckon on разчитам/уповавам се на
reckon up изчислявам
reckon upon reckon on
reckon with вземам предвид/под внимание
an opponent to be RECKONed with сериозен противник, справям се с, прен. оправям си сметките с

reckoner n изчислител
ready RECKONER готови аритметични таблици

reckoning ['rekəniŋ]
1. смятане, пресмятане, изчисление, преброяване
to be out in one's RECKONING сбърквам. в пресмятанията/преценката си, сметките ми излизат криви
by my RECKONING по моята сметка, както пресмятам аз
2. сметка (особ. в кръчма), разплащане, разплата (и прен.)
day/hour of RECKONING ден/час на разплата
to pay the RECKONING плащам сметката, прен. плашам за глупостга/грешката си
3. мер. определяне на местонахождението на кораб

reclaim [ri'kleim]
I. 1. разработвам (целина, блатисто място и пр.)
2. поправям, превъзпитавам, вкарвам в пътя (пияница, престъпник и пр.)
3. опитомявам
4. използувам отново (отпадъци) като суровини
5. тех. регенерирам
II. n it is beyond/past RECLAIM непоправимо e
свършено e

reclamation [,reklə'meiʃn]
1. възстановяване, възвръщане, получаване обратно (на територия и пр.)
2. култивиране, обработване, мелиорация, пресушаване (на блата)
3. прен. поправяне (на поведение)
4. рекламация
5. тех. регенериране
6. използуване (на отпадъци) за суровини

reclame [rei'kla:m]
1. n фр. реклама
2. прен. шум, самоизтъкване, (евтина) популярност

reclinate ['reklineit]
a бот. наведен, извит надолу

recline [ri'klain]
v облягам (се), излягам се, накланям (се)
опирам (се), подпирам (се) (on, upon, against)

recluse [ri'klu:s]
I. 1. отшелник
2. саможив човек
II. 1. саможив, затворен
2. уединен, откъснат

reclusion [ri'klu:ʒn]
1. уединение
2. отшелничество

reclusive a усамотен

recognition [,rekəg'niʃn]
1. (раз) познаване
to alter/change out of/beyond (all) RECOGNITION ставам неузнаваем, променям се до неузнаваемост
2. признаване (и пол.), приемане
3. признание, изразено внимание (за добра работа)
in RECOGNITION of като награда за (заслуги и пр.)

recognizable [rekəg'naizəbl]
a познаваем, узнаваем, който може да се (раз) познае

recognizance [ri'kɔ(g)nizəns]
1. юр. задължение (срещу гаранция), гаранция
2. recognition

recognize ['rekəgnaiz]
1. (раз) познавам
2. признавам (и пол.), приемам
3. оценявам, награждавам (заслуги и пр.)
4. давам думата на
5. приемам/поздравявам като приятел/познат

recoil [ri'kɔil]
I. 1. отдръпвам се, отстъпвам
2. отскачам, отхвръквам, ритам (за оръжие)
3. ужасявам се, отвращавам се (from)
4. to RECOIL on/upon връщам се/стоварвам се на/върху (този, който е извършил нещо)
II. 1. отскачане, отдръпване, ритане (на оръжие)
2. ужас, отвращение, отвръщане
3. обратна реакция

re-collect [,ri:kə'lekt]
1. събирам отново
2. refl идвам на себе си, успокоявам се
3. v спомням си, припомням си
RE-COLLECT v събирам отново
RE-COLLECT oneself успокоявам се, съвземам се

recollection [rekə'lekʃn]
1. спомняне, припомняне, памет
to the best of my RECOLLECTION доколкото си спомням
it happened within my RECOLLECTION помня, когато се случи
the problem has never arisen within my RECOLLECTION този проблем не е възниквал, откакто се помня
2. често рl спомени, възпоменания
3. съзерцание

recommend [,rekə'mend]
1. препоръчвам, давам прегоръка
2. представям (за награда)
3. съветвам, препоръчвам
4. поверявам (на грижите на) (to)
5. представям в добра светлина, препоръчвам, говоря добре за

recommendable [,rekə'mendəbl]
a препоръчителен

recommendation [,rekəmen'deiʃn]
1. препоръка, препоръчване
to speak in RECOMMENDATION of someone /something препоръчвам някого/нещо
on. someone's RECOMMENDATION по нечия препоръка
2. добро/похвално качество

recommendatory [,rekə'mendətəri]
a препоръчителен

recommit [,ri:kə'mit]
v (-tt-) парл. връщам (законопроект) отново в комисия

recompense ['rekəmpens]
I. v отплащам, възнаграждавам
обезщетявам (for)
to RECOMPENSE good with evil отвръщам на доброто със зло
II. n отплата, възнаграждение, обезщетение, компенсация

reconcilable ['rekənsailəbl]
1. съвместим
2. примирим

reconcile ['rekənsail]
1. помирявам, сдобрявам (with)
2. примирявам, изглаждам, съгласувам (with)
to RECONCILE oneself to примирявам се с

reconcilement [,rekən'sailmənt]
1. помиряване, сдобряване, помирение, спогодба
2. съгласуване

reconciliation [,rekənsili'eiʃn]
вж. reconcilement

reconciliatory [rekən'siliətəri]
a помирителен

recondite ['rekəndait]
1. таен, скрит, неизвестен
2. неясен, отвлечен, неразбираем

recondition [,ri:kən'diʃn]
1. поправям, ремонтирам
2. възстановявам, възобновявам
3. променям (нечие отношение и пр.)

reconnaisance [ri'kɔnisns]
1. воен. разузнаване, рекогносцировка
RECONNAISANCE in force разузнавателна акция на военна част
2. разузнавателен отред
3. предварителен преглед/изследване (на предстояща работа)
4. attr разузнавателен

reconnaissance n разузнаване
attr разузнавателен

reconnoitre [,rekə'nɔitə]
v разузнавам, проучвам, изследвам (положение и пр.)

reconsider [,ri:kən'sidə]
v преразглеждам, преценявам/обмислям отново

reconsideration n преразглеждане

reconstitute [,ri:'kɔnstitju:t]
1. вж. reconstruct
2. връщам към първоначалното състояние (напр. мляко от мляко на прах)

reconstitution n преустройство

reconstruct [,ri:kən'strʌkt]
1. преустроявам, реконструирам, построявам отново
2. възстановявам в паметта си

reconstruction [,ri:kən'strʌkʃn]
1. преустрояване, преустройство, реконструкция
2. възстановяване (и в паметта)

reconstructive [,ri:kən'strʌktiv]
a възстановителен

record ['rekɔ:d]
I. 1. официален писмен документ, архив
2. отбелязване, регистриране, документиране
on (the) RECORD вписан, зарегистриран, отбелязан
off the RECORD неофициален, който не бива да се публикува в печата, неофициално
this is for the RECORD това e официалното съобщение/становище
matter of RECORD зарегистриран/документиран факт
to make a RECORD of записвам
(Public) RECORD Office Държавен архив
to be/go/be put on RECORD as saying отбелязва се за мен, че съм казал
to get/put/set the RECORD straight поправям грешка
to keep the RECORD straight не допускам грешка
3. летопис, документ, исторически паметник
RECORDs of the past летописи, исторически паметници
4. данни, сведения
RECORD of service, service RECORD досие, характеристика
I can find no RECORD of it не мога да намеря никакви данни за това
5. протокол (на заседание)
to keep to/travel out of the RECORD придържам се към/отклонявам се от същината на въпроса
6. служебна характеристика, досие, репутация, слава, име, минало
his RECORD is in his favour/against him това, което се знае за него, е благоприятно/неблагоприятно
to have/show a good/clean RECORD ползувам се с добро име
to have a RECORD осъждан съм
7. грамофонна плоча
RECORD library дискотека
8. сп. рекорд
to beat/break a RECORD счупвам рекорд
9. attr рекорден
II. 1. записвам, вписвам, отбелязвам, регистрирам, протоколирам, водя бележки
the word is RECORDed in думата e засвидетелствувана в/у
RECORDing angel ангел, който води сметка за делата на хората
2. пиша, описвам, разказвам
3. записвам, бележа, отбелязвам (за апарат), рад., телев. и пр. правя запис, записвам
RECORDing записващ (за уред)

record-breaking ['rekɔ:d,breikiŋ]
a рекорден

record changer ['rekɔ:d,tʃeindʒə]
n приспособление за автоматично сменяне на грамофонни плочи, грамофон с такова устройство

recorder [ri'kɔ:də]
1. регистратор, архивар, протоколист, секретар, писар (в съд)
2. главен съдия (на град), ам. мирови съдия
3. магнетофон, звукозаписвателен апарат
4. самопишещ апарат
5. флажолет, права флейта

record-holder ['rekɔ:d,houldə]
n сп. рекордъор, носител на рекорд

recording [ri'kɔ:diŋ]
n записване, (звуко) запис, телевизионен и пр. запис
n магнетофонен запис
RECORDING tape n магнетофонна лента

recordist [ri'kɔ:dist]
n звукооператор

record-player ['rekɔ:dpleiə]
n (електрически) грамофон

recount [ri'kaunt]
1. v разказвам, разправям, излагам
2. v броя повторно гласове, разказвам, излагам, изброявам, записвам, регистрирам, отбелязвам
3. n повторно броене на гласовете при избори, вписване, сведение
pl документи, архив

recoup [ri'ku:p]
1. обезщетявам, компенсирам (for)
to RECOUP oneself (for one's losses) възстановявам си загубите
2. юр. удържам част от сума за дълг

recoupment [ri'ku:pmənt]
n обезщетение, компенсация

recourse [ri'kɔ:s]
1. прибягване/обръщане за помощ и пр. (to)
to have RECOURSE to обръщам се за помощ към, прибягвам до
2. средство, прибежище
last RECOURSE последно средство/прибежище
3. търг. право за искане на парично обезщетение
right of RECOURSE право за възражение
no other RECOURSE никакъв друг изход
full RECOURSE пълна свобода или ход
to RECOURSE to the use of something прибягвам до употреба на нещо

recover [ri'kʌvə]
1. възстановявам (си), възвръщам (си), получавам
2. и refl съвземам се, оздравявам, оправям се (from), успокоявам се
to RECOVER one's feet/legs изправям се, ставам (след падане)
3. откривам (отново), възстановявам
4. разработвам, усвоявам (целина и пр.)
5. наваксвам, набавям
6. юр. получавам обезщетение, ам. спечелвам дело
7. тех. регенерирам, извличам

recovery [ri'kʌvəri]
1. възстановяване, възвръщане, получаване обратно
2. оздравяване, възстановяване, съвземане, възстановителен период
to make a quick RECOVERY бързо се възстановявам/оздравявам, бързо се съвземам (при игра и пр.)
3. юр. получаване на обезщетение
4. сп. хващане на шпага в отбранително положение, връщане на гребло в първоначално положение

recovery room [ri'kʌvəri,rum]
n мед. реанимационна

recreancy n предателство

recreant ['rekriənt]
I. 1. страхлив, малодушен
2. неверен, предателски, изменнически, подъл
II. 1. страхливец
2. предател, изменник, подлец

recreate ['rekrieit]
I. 1. развличам (се), забавлявам (се)
2. освежавам (се), ободрявам (се)
II. v пресъздавам, претворявам, възпроизвеждам
RE-CREATE v пресъздавам

recreation [,rekri'eiʃn]
I. 1. освежаване, ободряване, отмора, почивка
2. развлечение, забавление, игра
RECREATION ground игрище
RECREATION room стая за игри и др. забавления
3. междучасие
II. n пресъздаване, претворяване, възпроизвеждане
n отмора, почивка, развлечение, забавление
RE-CREATION n пресъздаване

recreational [,rekri'eiʃənəl]
1. освежителен, ободряващ
2. забавен, занимателен, за развлечение

recreative [,rekri'eitiv]
вж. recreational

recriminate [ri'krimineit]
v правя контраобвинение, взаимно се обвиняваме

recrimination [ri,krimi'neiʃn]
n рекриминация, контраобвинение
рl взаимни обвинения

recrudesce [,ri:kru:'des]
1. повтарям (за болеcт)
2. появявам се отново, избухвам пак (за порок, недо волство и пр.)

recrudescence [,ri:kru:'desns]
1. n. повтаряне (на болеcт) появяване/избухване отново (на порок, недоволство и пр.)

recrudescent a повтарящ се, активизиращ се

recruit [ri'kru:t]
I. 1. новобранец
2. нов член и пр
II. 1. набирам, рекрутирам, вербувам (членове на партия и пр.)
2. подсилвам, засилвам (се) (с нови хора)
3. възстановявам (сили и пр.), засилвам се, възстановявам се

recruitment [ri'kru:tmənt]
1. набиране, рекрутиране, вербуване
2. възстановяване (на сили и пр.)

recta вж. rectum

rectal ['rektəl]
a анат. ректален, на ректума

rectangle n правоъгълник

rectangular [rek'tæŋgjulə]
a правоъгълен
RECTANGULAR axes/co-ordinates геом. координатни оси

rectification [,rektifi'keiʃn]
1. поправяне, изправяне, поправка, корекция
2. хим. пречистване
3. ел. токоизправяне
4. тех. сверяване, нагласяване
5. геом. определяне дължината на крива

rectifier ['rektifaiə]
n ел. токоизправител

rectify ['rektifai]
1. поправям, изправям, коригирам
to RECTIFY abuses оправям нередности
to RECTIFY grievances/complaints отстранявам причините за оплаквания
2. хим. пречиствам
3. ел. изправям (променлив ток)
4. тех. сверявам, нагласявам
5. определям дължината на (крива)

rectilineal [,rekti'liniəl]
a геом. праволинеен, който е по/който образува права линия, ограничен от прави линии

rectilinear [,rekti'liniə]
вж. rectilineal

rection [rekʃn]
n грам. рекция, управление

rectitude ['rektitju:d]
1. честност, висока нравственост
2. правота, справедливост, правилност

recto ['rektou]
n печ. нечетна страница, лице на лист

rector ['rektə]
1. ректор
2. ам. директор на училище
3. енорийски пастор
4. католически свещеник/директор на училище

rectorate ['rektərit]
n ректорат

rectorship ['rektəʃip]
1. ректорство
2. бенефиций на енорийски пастор

rectory ['rektəri]
n бенефиций/длъжност/жилище на енорийски пастор

rectum ['rektəm]
n (pl recta, ums) лат. анат. ректум

recumbency n почивка, лежане

recumbent [ri'kʌmbənt]
a легнал, лежащ, полегнал, облегнат

recuperate [ri'kju:pəreit]
1. възстановявам (сила, здраве, финансови загуби и пр.), възстановявам се, оправям се, съвземам се, оздравявам
2. тех. рекуперирам

recuperation [ri,kju:pə'reiʃn]
1. възстановяване (на сила и пр.)
2. тех. рекуперация

recuperative [ri'kju:pərətiv]
1. възстановителен, укрепителен, укрепващ
2. тех. рекуперационен

recur [ri'kə:]
1. връщам се (to към), повтарям (се)
the thought RECURred to me дойде ми отново на ум
2. прибягвам (to към)
3. изниквам отново (за въпрос), случвам се пак
RECURring decimal периодична десетична дроб

recurrence [ri'kʌrəns]
1. повтаряне, повторение (и на болеcт)
2. прибягване (to до)
to have RECURRENCE to прибягвам (за помощ) към

recurrent [ri'kʌrənt]
1. повтарящ се (периодически)
2. анат. рекурантен (за артерия, нерв и пр.)

recurve [ri'kə:v]
v извивам (се) назад

recusance ['rekju:zəns]
n неподчинение (особ. по религиознu въпроси през XVI и XVII в.)
опониране, протест (cpeщy установената църква и пр.), дисидентство

recusancy ['rekju:zənsi]
вж. recusance

recusant ['rekjuzənt]
1. a който не се подчинява (на закон, установената църква и пр.), дисидентски
2. n дисидент

red [red]
I. 1. червен
2. зачервен, румен, поруменял, почервенял
3. комунистически, съветски
4. революционен, насилнически, анархистки
red alert воен. тревожен сигнал за най-близка опасност
II. 1. червен цвят, червено, червена боя
2. търг. pазг. загуба, дефицит
to be in the RED в загуба/дефицит съм
to be out of the RED без загуба/дефицит съм
3. комунист (често R.)
4. революционер
5. the RED s индианците, червенокожите
6. червен сигнал (за спиране, опасност)
7. червена точка (на билярд), червен квадрат (на рулетка)
to see RED разг. побеснявам от яд

redact [ri'dækt]
v редактирам

redaction [ri'dækʃn]
1. редактиране, редакция
2. преработено издание

red admiral ['red,ædmirəl]
n зоол. адмирал (Vanessa atalanta)

redan [ri'dæn]
n воен., ист. редан

red army ['red,a:mi]
1. Червена армия
2. attr червеноармейски

red-bait ['redbeit]
v ам. преследвам за комунистически/прогресивни идеи

red biddy ['red,bidi]
n евтино питие от вино и метилов алкохол

red-blindness ['red,blaindnis]
a мед. далтонизъм предимно за червения цвят, протанопсия

red-blooded ['red,blʌdid]
1. енергичен, деен
2. невъздържан
3. пламенен

redbreast ['redbrest]
1. n зоол. червеношийка (Erithacus rubecola)
2. вид сев. -ам. риба (Leponis auritis)

red-brick ['redbrik]
a новооснован (за университет в Англия, за разлика от Оксфорд, Кеймбридж и др.)

red bud ['redbʌd]
вж. judas-tree

redcap ['redkæp]
1. разг. военен полицай
2. ам. носач (на гара)
3. зоол. вид сипка (Carduelis carduelis)

red carpet ['red,ka:pit]
1. червен килим (постилан при тържествени случаи)
2. тържественост, високо уважение (към високопоставени гости)
RED CARPET treatment много тържествено посрещане
to roll out the RED CARPET посрещам тържествено, готвя се да посрещна тържествено

red cedar ['red,si:də]
1. бот. вид хвойна (Juniperus virginiana, Juniperus scopulorum)
2. дървото на тези две растения

redcoat ['redkout]
n ист. британски войник

red currant ['red,kʌrənt]
n френско грозде (Rubes rubrum)

redd [red]
n място, където рибата хвърля хайвера си

red deer ['red,diə]
n елен (Cervus elaphus, в Америка Ocodoileus virginianus)

redden ['redn]
1. боядисвам червено
2. изчервявам се, почервенявам, зачервявам се

reddish ['rediʃ]
a червеникав, възчервен

reddle [redl]
n червена охра

rede [ri:d]
I. 1. съвет
2. намерение, план
3. разказ, история, поговорка
4. обяснение, тълкуване
II. 1. съветвам
2. обяснявам, тълкувам
3. разказвам

redecorate [,ri'dekəreit]
v боядисвам отново, слагам нови тапети (на)

redeem [ri'di:m]
1. откуп (у) вам (заложена вещ, ипотекиран имот и пр.), изкуп (у) вам
2. възвръщам (си), възстановявам (си) (честта и пр.)
3. спасявам, избавям
4. поправям (грешка и пр.)
5. рел. спасявам от грях/вечно проклятие
6. компенсирам, балансирам
7. освобождавам, пускам, откурвам (роб и пр.)
8. изпълнявам (обещание и пр.)

redeemable [ri'di:məbl]
1. спасяем
2. възстановим
3. търг. който може да бъде изкупен

redeemer [ri'di:mə]
n спасител, избавител

redeeming [ri'di:miŋ]
a компенсиращ, балансиращ (грешка, слабост)

redemption [ri'dempʃn]
1. откуп, откуп (у) ване, изкупуване
2. рел. спасение, изкупление
beyond/past REDEMPTION непоправим, окончателно изгубен
in the year of our REDEMPTION 1560 през 1560 г. от раждането на Христос
3. изпълняване, спазване (на обещание и пр.)
4. спасяване, избавяне, пускане на свобода
5. фин. обръщане на книжни пари в монети

redemptive [ri'demptiv]
1. откупващ
2. избавителен, спасителен, изкупителен

redemptory [ri'demptəri]
вж. redemptive

redeploy [,ri:di'plɔi]
v прехвърлям (войски, работници) в друг сектор, прегрупирам

redeye ['redai]
1. rudd
2. ам. sl. евтино уиски
3. жп. червен сигнал на семафор

red-fish ['redfiʃ]
n вид съомга

red-gum ['redgʌm]
1. мед. строфулис, обрив по венците на бебе
2. бот. вид австралийски евкалипт

red-handed ['red,hændid]
a с окървавени/опръскани с кръв ръце
to be caught RED-HANDED хващат ме на местопрестъплението

red hat ['red,hæt]
1. кардиналска шапка
2. кардинал

redhead ['redhed]
1. червенокос човек
2. вид червеноглава патица (Nyroca america)

red herring ['red,heriŋ]
1. пушена херинга
2. прен. диверсия, тема, подхваната, за да се отвлече вниманието
to draw a RED HERRING across the path/track/trail отвличам вниманието от главния въпрос

red-hot ['redhɔt]
1. нажежен до червено
2. прен. възбуден, разгорещен, вбесен
3. ентусиазиран, краен
4. съвсем нов, последен
сензационен (за новини и np.)

red indian ['red,indjən]
n американски индианец

redingote ['redingout]
1. редингот
2. дамско палто с кройка редингот

redintegrate [ri'dintəgreit]
1. възстановявам цялост/единство
2. установявам наново
3. подновявам

redirect [,ri:di'rekt]
1. преадресирам (писмо)
2. насочвам наново

redistribute [,ri:di'stribju:t]
v разпределям отново, преразпределям

red lead ['red,led]
n хим. оловен миний

red-letter ['redletə]
1. отбелязан с червени букви в календари
2. забележителен, щастлив
RED-LETTER day щастлив ден, празник

red light ['red,lait]
1. червена светлина/сигнал за опасност, авт. задна червена светлина
to see the RED LIGHT предчувствувам/забелязвам опасност
2. публичен дом
RED LIGHT district квартал с публични домове

red man ['red,mæn]
n индианец, червенокож

red meat ['red,mi:t]
n телешко/говеждо/овнешко месо

redneck ['rednek]
n ам. беден бял земеделски работник в Южните щати

redness n червенина

re-do [,ri:'du]
1. преправям. преработвам
2. боядисвам/тапицирам отново, ремонтирам

red ochre ['red,oukə]
n червена охра, железен миниум

redolence ['redələns]
1. (благо) ухание, аромат
2. напомняне (of за)

redolent ['redələnt]
1. (благо) уханен, (благо) ухаещ, ароматен
миришещ (of на)
2. напомнящ (of)
изпълнен, навяващ (спомен) (of за)
REDOLENT of romance романтичен, изпълнен с романтичност, REDOLENT of antiquity навяващ спомени за древността

redouble [ri:'dʌbl]
I. 1. удвоявам (се), засилвам (се) много
2. повтарям (се), еча, проечавам
3. бридж реконтрирам
II. n бридж реконтра, реконтриране

redoubt [ri'daut]
n воен., ист. редут

redoubtable [ri'dautəbl]
1. страшен, опасен
2. вдъхващ уважение/страхопочитание
3. бележит

redoubtably a страхотно

redound [ri'daund]
1. спомагам, допринасям, водя (to)
it REDOUNDs to your advantage това e в твоя полза
benefits that REDOUND to us облаги, които получаваме
it REDOUNDs to your honour това ти прави чест
2. прен. връщам се, отразявам се (upon върху)

red-pencil ['redpensl]
1. поправям, коригирам
2. цензурирам

red pepper ['red,рерə]
1. червен пипер (Capsicum frutenscens)
2. червен пипер (подправки)

redpoll ['redpoul]
1. n зоол. брезова скатия (Acanthus flammea)
2. порода червени говеда без рога

red rag ['red,ræg]
1. червен плат (за раздразняне на бикове)
2. прен. нещо, което вбесява
3. sl. език

redress [ri'dres]
I. 1. възстановявам (равновесие и пр.), нагласявам
2. поправям (грешки и пр.), компенсирам
3. облекчавам (страдания)
4. отстранявам причините за
II. n поправяне, удовлетворение, обезщетение, компенсация

red ribbon ['red,ribn]
1. лента на ордена Бат/на Почетния легион
2. aм. лента (отличие) на спечелил втора награда при състезание

red root ['red,ru:t]
n видове растения с червен корен (Lacnanthus tinctoria, Alcanna tinctoria, Amarantus retroflexus)

red rot ['red,rɔt]
n болеcт по дърветата

red rust ['red,rʌst]
n ръжда (no листатa)

redshank ['redʃæŋk]
1. зоол. кюкавец (Totanus totanus, Titanus erythropus)
2. презр. шотландец, ирландец

redshirt ['redʃə:t]
1. ист. привърженик на Гарибалди
2. революционер

redskin ['redskin]
n индианец, червенокож

redstart ['redsta:t]
1. n зоол. градинска червеноопашка (Phoenicurus phoenicurus, Ruticulla phoenicurus)
2. aм. вид дрозд (Sotophaga ruticulla)

red tape ['red,teip]
1. червена лента за връзване на документи
2. бюрократизъм, бюрокрация, канцеларщина
3. attr бюрократичен

red-tapery [red'teipəri]
n бюрократизъм, канцеларщина, формализъм

red-tapism [red'teipizm]
вж. red-tapery

redtop ['redtɔp]
n бот. полевица (Agrostis alba)

reduce [ri'dju:s]
1. намалявам, понижавам, снишавам, ограничавам (разходи и пр.)
to REDUCE the establishment съкращавам персонала/разходите
2. намалявам (размерu-на снимка и пр.)
to REDUCE a sauce сгъстявам соc (чрез изваряване)
3. воен. понижавам, разжалвам, деградирам
4. прен. докарвам, довеждам (to до), принуждавам
to REDUCE to terror докарвам до ужас
to REDUCE to tears разплаквам
to REDUCE to silence накарвам да млъкне
to REDUCE to submission принуждавам да се подчини
to REDUCE someone to discipline принуждавам някого да спазва дисциплина, вкарвам някого в пътя
to be REDUCEd to borrowing принуден съм да вземам назаем
5. свеждам (to до)
to REDUCE to absurdity свеждам до абсурд
the facts may be REDUCEd to фактите могат да се сведат до
to REDUCE to classes класифицирам
6. превръщам (се)
to REDUCE to writing (пре) давам в писмена форма, записвам
to REDUCE to powder стривам на прах
7. изтощавам, отслабям, слабея, отслабвам, пазя линия
he is REDUCEd almost to nothing станал e кожа и кости, съвсем се е стопил
8. мат. подвеждам (под общ знаменател), съкращавам (дроб, уравнение)
9. мед. намествам (става и пр.)
10. хим. откислявам, редуцирам
11. метал. пресовам
12. мин. извличам (минерал) от руда
13. намалявам силата на, разреждам (алкохол)

reducer [ri'dju:sə]
1. хим. редуктор
2. хим. редуциращ разтвор
3. тех. редуцираща/намаляваща зъбна предавка, редукционна клапа, редуциращ вентил
4. възстановител, откислител

reducible a превратим, съкратим

reducing agent [ri'dju:siŋ,eidʒənt]
вж. reducer

reductio ad absurdum [ri'dʌktiouædəb'sə:dəm]
n лат. доказване абсурдността на дадено твърдение

reduction [ri'dʌkʃn]
1. намаление, намаляване, отстъпка, съкращение (на разходи и пр.)
2. умалено копие (на снимка, карта и пр.)
3. докарване, свеждане (to до), подчиняване
4. воен. понижение, разжалване (from, in rank в по-долен чин)
5. мед. наместване (на става и пр.)
6. хим. откисляване, редуциране
7. мат. привеждане под общ знаменател, съкращаване (на дроб и пр.)
8. метал. валцоване, изтегляне, сплескване, пресоване
9. изч. тех. обработване (на данни)

redundance [ri'dʌndəns]
1. излишък (и на работна ръка), излишество
2. претрупаност (и на стuл), излишно повторение, многословие
3. ез. плеоназъм
4. ез. редундантност, свръхинформация, информация в повече от необходимото
5. изобилие
REDUNDANCE pay/payment обезщетение на уволнен поради съкращение служител

redundancy [ri'dʌndənsi]
вж. redundance

redundant [ri'dʌndənt]
1. излишен (и зa работна ръка)
REDUNDANT population свръхнаселение, свръхнаселеност
2. претрупан, досадно повтарящ се, многословен
3. ез. плеонастичен
4. ез. редундантен
5. изобилен, избуял
6. косм. резервен (за част на космически кораб)

reduplicate [ri'dju:plikeit]
1. удвоявам
2. повтарям
3. грам. удвоявам (се), редуплицирам (се)

reduplication [ri,dju:pli'keiʃn]
1. удвояване
2. повтаряне
3. грам. удвояване, редупликация

reduplicative [ri'dju:plikətiv]
1. удвояващ се, повтарящ се
2. грам. с редупликация/удвояване

redwing ['redwiŋ]
n зоол. вид дрозд (Turdus musicus)

redwood ['redwud]
1. бот. секвоя (Sequoia sempervirens)
2. материал/боя от секвоя и др. под. дървета

reebock ['reibɔk]
n зоол. юж. -афр. антилопа

re-echo [ri:'ekou]
v отеквам, повтарям

reed [ri:d]
I. 1. тръстика (Phragmites)
2. тръстиково стъбло
pl тръстика/слама за покрив
3. поет. овчарска свирка (от тръстика), прен. пасторална поезия
4. поет. стрела
5. муз. платък (на инструмент)
the REEDs дървени духови инструменти
6. арх. корниз
7. бърдо (за тъкане)
8. attr тръстиков, от тръстика, муз. с платък
broken REED несигурен човек/нещо
II. 1. покривам с тръстика/слама
2. муз. слагам платък на

reedbird ['ri:dbə:d]
вж. bobolink

reedbuck ['ri:dbʌk]
n вид африканска антилопа

reeder ['ri:də]
n човек, който прави тръстикови/сламени покриви

reeding ['ri:diŋ]
1. назъбен ръб на монета
2. арх. украса с корниз

re-edit [,ri:'edit]
v прередактирам, подготвям ново издание на

reed organ ['ri:dɔ:gən]
n музикален инструмент от рода на аерофоните

re-education camp [,ri:edju'keiʃn,kæmp]
n трудово-възпитателен лагер

reedy ['ri:di]
1. обрасъл с тръстика
2. тръстиков
3. тънък, писклив (за звук)
4. тънък, източен

reef [ri:f]
I. 1. риф, подводна скала (и прен.)
2. мин. златоносна скала/пласт, рудна жила
II. n мор. риф
to take in a REEF свивам част от платно, прен. действувам по-предпазливо
III. v мор. свивам част от корабно платно, прибирам бушприт

reefer ['ri:fə]
I. 1. моряк, който свива корабните платна
2. sl. мичман
3. здрава тясна куртка
4. reef-knot
II. n sl. цигара с марихуана
III. n aм. sl. голям хладилник, хладилен вагон/кораб и пр

reefing-jacket ['ri:fiŋ,dʒækit]
вж. reefer

reef-knot ['ri:fnɔt]
n мор. рифов възел

reek [ri:k]
I. 1. воня, смрад, зловоние
2. пара, изпарение, пушек
II. 1. воня, смърдя (of)
2. изпущам пара, пуша, димя
hands REEKing with blood окървавени ръце
REEKing with sweat потънал в пот
3. прен. цял съм изпълнен/пропит (with), излъчвам (чар и пр.)
to REEK with snobbery цял съм пропит от снобизъм
street REEKing with crime улица, която е гнездо на престъпления/престъпници
neighbourhood that REEKs of poverty квартал, от който лъха бедност/мизерия

reekie ['ri:ki]
n Auld REEKIE Единбург

reeky ['ri:ki]
1. димящ, пушещ
2. опушен, задимен
3. смрадлив, вонлив, зловонен
4. от пушек/дим (за облак и пр.)

reel [ri:l]
I. 1. макара, масур
2. тех. макара, бобина, скрипец
3. кино филм (ова лента)
4. рамка за сушене на дрехи
5. макара, жилка, влакно (на въдица)
(straight) off the REEL без спиране/прекъсване
II. 1. навивам на макара, намотавам
2. точа (коприна)
reel in навивам влакното на въдица
reel off размотавам, казвам/прочитам/изреждам бързо/на един дъх, избърборвам
reel up reel in
III. 1. въртя се, завъртам се, замаян съм
to make someone's senses/head REEL правя да се замае главата на някого
my head REELs вие ми се свят
my mind/brain REELs at the thought свят ми се завива/умът ми се взема при мисълта
2. залитам, политам, люлея се, олюлявам се, клатушкам се, люшкам се
the street REELed before his eyes улицата се залюля пред очите му
the state was REELing to its foundations държавата беше разклатена до основи/беше готова да рухне
3. to REEL back политам назад (при удар)
IV. n залитане, политане, клатушкане, олюляване
without a REEL or stagger без всякакво колебание
V. n бърз/жив шотландски танц, музика за този танц
foursome/eightsome REEL този танц, игран от две/четири двойки
VI. v играя бърз шотландски танц

re-elect [,ri:i'lekt]
v преизбирам

re-enact [,ri:in'ækt]
1. юр. отново въвеждам, възстановявам (закон и пр.)
2. отново изигравам, възстановявам (сцена и пр.)

re-enforce вж. re-inforce

re-enter [ri:'entə]
1. влизам пак (в), връщам се в
2. юр. встъпвам отново във владение
3. пак постъпвам/връщам се на служба
4. муз. встъпвам пак (за инструмент)
5. търг. вписвам отново
6. правя линии (на гравюра) по-дълбоки

re-entrant [,ri:'entrənt]
1. a мат. входящ (за ъгъл)
2. n лице, коeто отново кандидатствува за депутат и пр

re-entry [,ri:'entri]
1. повторно влизане/встъпване, връщане
2. юр. повторно влизане във владение
3. косм. връщане/навлизане в плътните слоеве на атмосферата
4. бридж карта, която дава възможност на играча да вземе отново инициативата

re-establish [,ri:is'tæbliʃ]
v възстановявам

reeve [ri:v]
I. 1. ист. главен управител на облаcт
2. ист. управител на имение
3. кмет (в Канада)
II. 1. v (rove, reeved, roven, reeved) мор. провирам/промушвам (въже) през дупка/халка, завързвам/прикрепям с въже
2. проправям си път, минавам внимателно (през) (плитчини и пр.)

ref [ref]
I. sl. съкр. от referee, reference
II. v сп. реферирам, съдия съм на (мач)

reface [ri:'feis]
1. облицовам/покривам отново, подновявам облицовката на
2. слагам нови ревери (на смокинг и пр.)

refashion [ri:'fæʃn]
v префасонирам (и прен.), преустройвам, давам нова форма/вид на

refection [ri'fekʃn]
1. лека закуска, похапване
2. подкрепяване, възстановяване на силите

refectory [ri'fektəri]
1. трапезария в училище/манастир
2. стол, менза (в университет)

refer [ri:'fə]
1. приписвам, отдавам, обяснявам (to на, с)
2. отнасям, причислявам (to към) (категория, период и пр.)
3. отпращам, насочвам (to към), отнасям (въпрос за разглеждане и пр.)
the reader is REFERred to читателят може да направи справка в
to REFER a dispute to arbitration отнасям спор за разрешаване от арбитраж (на комисия)
4. отнасям се, справям се
позовавам се (to към, с, на)
to REFER to one's watch справям се с часовника си
to REFER to one's notes поглеждам записките си
5. споменавам, имам предвид
do you REFER to me? за мене ли говорите? мен ли имате предвид
6. засягам, отнасям се (to до, за)
7. соча, насочвам/привличам вниманието (to към)
8. refl апелирам
позовавам се (to към, на)
9. скъсвам на изпит
10. to REFER back отлагам (решение) до получаване на допълни-телни сведения, връщам за преразглеждане
to REFER to drawer търг. отказвам да изплатя чек

referable ['rеfərəbl]
a който може да се отнесе (to към)
обясним (to с), който се отдава на/причинява от
this pottery is REFERABLE to the bronze age тези глинени съдове ca от бронзовия век

referee [refə'ri:]
I. 1. рефер, съдия, арбитър (и юр.)
2. рецензент (на труд)
3. reference
II. 1. рефер/съдия/арбитър съм (на)
2. реферирам, рецензирам (труд)

reference ['refərəns]
I. 1. отнасяне (на въпрос-за решение и пр.), справяне
without REFERENCE to без оглед на, без да се отнеса до, без да запитам, без допитване до
2. компетенция, компетентност, пълномощия
3. приписване, отдаване, обяснение (на нещо с някаква причина)
4. справка (to)
REFERENCE to the samples will prove that ако се справите с/ако прегледате мострите, ще се убедите, че
REFERENCE book, work of REFERENCE справочник, книга за справки
easy of REFERENCE по който лесно се правят справки
5. отпратка, забележка (в книга), указание
to give no REFERENCE to one's authorities не посочвам използуваните източници
6. препоръка, референция
7. лице, което препоръчва/дава референции
to give someone as REFERENCE посочвам някого да даде референции/сведения
8. споменаване
to make REFERENCE to споменавам
his memoirs contain many REFERENCEs to famous people в спомените си той говори за/споменава много известни хора
9. отношение, връзка
in/with REFERENCE to във връзка с, що се отнася до, относно
without REFERENCE to без връзка с, независимо от
with REFERENCE to nothing at all без всякаква връзка/причина, току-така
10. тех. еталон
II. v снабдявам (текст) с отпратки/забележки, давам във форма, лесна за справки

reference-mark ['refərənsma:k]
n печ. знак за отпратка

referendum [,refə'rendəm]
n (pl-da, -dums) лат. референдум, допитване до народа

referent ['refərənt]
1. предмет/събитие, към което се отнася даден термин/символ
2. лице/тема и пр., за която се говори/става дума

referential [,refə'renʃəl]
1. за справки, справочен
2. който се отнася/има връзка

referral [ri'fə:rəl]
n отпращане, изпращане, отнасяне (в друга инстанция, на специалист и пр.)

refill [ri:'fil]
I. 1. пълня (се) /напълвам (се) отново
REFILLing station авт. бензиностанция
2. изпълнявам (рецепта) повторно
II. 1. резерва (за джобна батерия, автоматична писалка и пр.), пълнител, резервни листове (за бележник)
2. втора чаша (питие)

refine [ri'fain]
1. пречиствам (се), рафинирам (се) (за метал, захар и пр.)
2. правя/ставам по-изтънчен/изискан, придавам повече изящество/финес на, усъвършенствувам (метод и пр.) (on, upon)
3. впускам се в тънкости, правя тънки разграничения (on, upon)

refined [ri'faind]
1. пречистен, рафиниран
2. изискан, изтънчен, фин
3. точен, прецизен
4. неодобр. префинен, рафиниран

refinement [ri'fainmənt]
1. пречистване, рафиниране
2. усъвършенствуване
with all the latest REFINEMENTs с всички най-нови усъвършенствувания, най-усъвършенствуван
3. изисканост, изтънченост, финес
man of REFINEMENT изискан/фин човек
lack of REFINEMENT грубоватост, недодяланост, простотия
4. неодобр. рафинираност
REFINEMENT of cruelty рафинирана жестокост
5. прекалени тънкости, прекалена сложност

refinery [ri'fainəri]
1. рафинерия
2. нефтена рафинерия, нефтопреработвателен завод

refit [ri:'fit]
I. 1. ремонтирам, поправям, снабдявам с нови съоръжения
2. в ремонт съм, бивам снабден с нови съоръжения
II. n ремонт, ремонтиране, снабдяване с нови съоръжения

refitment [ri:'fit,-mənt]
вж. refit

reflation [ri'fleiʃn]
n ик. нова инфлация (изкуствена след дефлaция)

reflect [ri'flekt]
1. отразявам (светлина, звук и пр., и прен.)
2. мисля, разсъждавам
помислям си (on)
3. отразявам се, говоря (on върху, за)
this action REFLECTs (little) credit on him това деяние (не) говори добре за него/ (не) му прави чест
considerable credit is REFLECTed on X. for X. има значителни заслуги за
to REFLECT on/upon хвърлям сянка/съмнение върху, излагам
his rudeness REFLECTs only on himself грубостта му излага само него
4. обръщам (се) /прегъвам (се) назад

reflection [ri'flekʃn]
1. отразяване (на светлина и пр.), отражение, отразен образ
2. прен. отражение, отзвук
3. мисъл, размисъл, размишление, разсъждение
on REFLECTION след като си помисля/разсъдя
4. забележка, коментар
5. критика, порицание
I intended no REFLECTION on your character нямах намерение да те обвинявам/да се съмнявам в тебе
6. прен. петно, сянка
to cast REFLECTIONs on петня

reflective [ri'flektiv]
1. отразяващ
2. отразен
3. разсъдъчен
4. замислен, склонен към размисъл
5. ряд. reflexive
6. анат. обърнат/прегънат назад

reflector [ri'flektə]
1. рефлектор, отражател
2. астр. отражателен/огледален телескоп
3. прен. отразител (на обществено мнение и пр.)
REFLECTOR studs авт. котешки очи

reflet [rə'flei]
n фр. гланц, лъскавина, глазура (особ. на грънчарски изделия)

reflex ['ri:fleks]
I. 1. отражение (и прен.), отразен образ, отразяване на образ
2. физиол. рефлекс
II. 1. отразен
2. физиол. рефлекторен
3. възвръщащ се (към източника)
4. интроспективен
5. фот. огледален, рефлексен
6. жив. осветен от друга част на картината
7. бот., анат. обърнат, прегънат (и REFLEXed)
8. геом. с повече от 180 (за ъгъл)

reflexible [ri'fleksibl]
a отражаем, който може да се отрази

reflexion вж. reflection

reflexive [ri'fleksiv]
1. грам. a възвратен, рефлексивен
2. n възвратен глагол/местоимение

reflexively [ri'fleksivli]
adv грaм. като възвратен глагол/местоимение

refluence n отлив на вода, кръв и пр.

refluent ['refluənt]
a оттеглящ се, спадащ (за прилив и np.)

reflux ['ri:flʌks]
n отлив, оттегляне, спадане

refocus [ri:'foukəs]
1. фот. променям фокуса (на)
2. прен. променям насоката на, пренагласям

refoot [ri:'fut]
v слагам нови стъпала (на чорапи)

reforest [ri:'fɔrist]
вж. reafforest

reform [ri'fɔ:m]
I. 1. реформирам (се), преобразявам (се), обновявам (се), подобрявам (се), отстранявам слабостите на (закон и пр.)
2. поправям (се) (за човек), тръгвам/вкарвам в пътя/правия път
II. 1. реформа, преобразование, обновление
REFORM Bill/Act реформа на избирателната система в Англия през 1832г
2. подобрение, поправяне
REFORM school reformatory
III. 1. v формирам (се) /нареждам се отново, строявам (се) отново, образувам се отново
2. v преобразявам (се), преустройвам, подобрявам (се), поправям (се)

reformation [,refə'meiʃn]
1. реформация, преобразование, обновление
the REFORMATION ист. Реформацията
2. поправяне, влизане в правия път

reformative [ri'fɔ:mətiv]
вж. reformatory i

reformatory [ri'fɔ:mətəri]
I. 1. реформаторски
2. изправителен (за училище и пр.)
II. n изправително/поправително заведение за малолетни

reformed [ri'fɔ:md]
1. реформиран, подобрен
2. поправил се (за престъпник)
3. протестантски
REFORMED faith протестантизъм, протестантство

reformer [ri'fɔ:mə]
1. реформатор, преобразовател, обновител
2. REFORMER деец на Реформацията

reformist [ri'fɔ:mist]
n реформист, привърженик на реформи

refract [ri'frækt]
v физ. пречупвам (лъчи)

refraction [ri'frækʃn]
n физ. пречупване, рефракция

refractional [ri'frækʃənəl]
a рефракционен, пречупващ

refractive [ri'fræktiv]
вж. refractional

refractor [ri'fræktə]
n ел. рефрактор, пречупвател

refractory [ri'fræktəri]
I. 1. непокорен, непослушен, упорит, неподатлив (на дисциплина)
2. мед. упорит, мъчно излечим
3. тех. мъчнотопим, огнеупорен
II. 1. тех. мъчнотопимо/огнеупорно вещество
2. мъчен/неподатлив човек

refrain [ri'frein]
I. n рефрен, припев
II. 1. въздържам (се), сдържам (се) (from с ger)
he couldn't REFRAIN from laughing не можа (да се въздържи) да не се засмее
2. ост. въздържам, обуздавам

refrangible [ri'frændʒibl]
a физ. който може да се пречупи (за лъч)

refresh [ri'freʃ]
1. освежавам, опреснявам, ободрявам, подкрепям
to REFRESH someone's memory припомням някому
2. разг., и refl хапвам, пийвам
to REFRESH the inner man хапвам си, пийвам си
3. освежавам се, съживявам се
4. снабдявам (се) наново с провизии, подклаждам, добавям гориво на (огън)

refresher [ri'freʃə]
1. нещо/някой, който освежава/ободрява
2. разг. разхладително питие
3. допълнителен хонорар на адвокат (когато делото се отлaга или бави)
4. разг. бакшиш, подкуп
5. опреснителен курс (и REFRESHER course)

refreshing [ri'freʃiŋ]
1. освежителен, ободрителен, разхладителен
2. прен. приятен, приятно изненадващ, свеж, стимулиращ

refreshment [ri'freʃmənt]
1. освежаване, ободряване, опресняване, отпочиване, почивка
2. нещо за ядене/пиене
рl закуски
REFRESHMENT room бюфет (на гара и пр.)
REFRESHMENT table бюфет (на прием и пр.)

refreshments n pl закуски

refrigerant [ri'fridʒərənt]
I. 1. разхлаждащ, охладителен, замразяващ
2. мед. антипиретичен
II. 1. охлаждащо вещество, лед
2. мед. антипиретик

refrigerate [ri'fridʒəreit]
v охлаждам (се), охладявам (се), замразявам (се)
REFRIGERATEd замразен, хладилен (за вагон и пр.)
refrigerating machine машина за изкуствен лед/за замразяване

refrigeration [ri,fridʒə'reiʃn]
n охладяване, охлаждане, замразяване

refrigerative [ri'fridʒərətiv]
вж. refrigeratory i

refrigerator [ri'fridʒəreitə]
1. хладилник
2. attr хладилен

refrigeratory [ri'fridʒərətəri]
I. a охладителен, замразяващ
II. 1. хладилник, хладилна камера
2. кондензатор

refringent [ri'frindʒənt]
вж. refractional

reft вж. reave
REFT of life мъртъв, безжизнен

refuel [ri:'fjuəl]
v (-ll-) снабдявам (се) /зареждам отново с гориво, вземам гориво

refuge ['refju:dʒ]
I. 1. подслон, убежище
(house of) REFUGE приют за бездомници
to take REFUGE from подслонявам се от
2. прен. прибежище, спасение
to take REFUGE in lying спасявам се с лъжа
3. авт. остров (за пресичане на оживена улица)
4. екол. резерват
II. v ост. подслонявам (се), търся/намирам/давам подслон/убежище на

refugee [refju:'dʒi:]
n бежанец

refulgence [ri'fʌldʒəns]
n сияние, блясък, яркост

refulgency [ri'fʌldʒənsi]
вж. refulgence

refulgent [ri'fʌldʒənt]
a сияещ, блестящ, ярък, ясен

refund [ri:'fʌnd]
I. v връщам обратно (сума), връщам, възстановявам (надвзета, неправилно взета сума)
II. n връщане, възстановяване (на сума)
III. 1. подновявам фонд, събирам/давам отново средства за
2. вземам назаем, за да платя стар дълг

refurbish [ri'fə:biʃ]
1. подновявам
2. почиствам, излъсквам

refusal [ri'fju:zəl]
1. отказ
to take no REFUSAL не приемам (никакъв) отказ
REFUSAL of goods отказ да се приеме стока
2. право да приема/откажа, право на избор
to have the (first) REFUSAL имам (първи) право да приема/откажа

refuse [ri'fju:z]
I. 1. отказвам (на), отхвърлям
to REFUSE one's consent отказвам да дам съгласието си, не се съгласявам
to REFUSE obedience отказвам да се подчиня
2. отказвам да прескоча (препятствие-за кон)
3. картu не връщам цвета на партнъора си
II. 1. отпадъци, останки, остатъци, смет
2. attr отпадъчен
REFUSE chute шахта за смет

refutable [ri'fju:təbl]
a опровержим

refutal [ri'fju:təl]
n опровергаване, отхвърляне, опровержение

refutation [refju'teiʃn]
вж. refutal

refute [ri'fju:t]
v опровергавам, оборвам, отхвърлям, доказвам невярността/неточността на

regain [ri'gein]
1. (въз) връщам си, спечелвам отново (особ. доверието на някого)
to REGAIN one's health възстановявам се, оздравявам
to REGAIN one's feet/footing/legs/balance възвръщам си равновесието, задържам се
2. връщам се в, стигам пак в/до, достигам пак до

regal ['ri:gəl]
1. царски, кралски
2. царствен, величествен, великолепен

regale [ri'geil]
I. 1. (у) гощавам, нагостявам (with)
2. доставям наслада/удоволствие (на), възхищавам, забавлявам
3. ряд. угощавам се, нагостявам се
II. 1. n ост. угощение, пир (шество)
2. хубаво ядене

regalia [ri'geiliə]
I. 1. ист. кралски/царски права и привилегии
2. емблеми на кралската власт (корона, скиптър и пр.)
3. емблеми на франкмасонска или друга организация
4. ам. скъпи/разкошни дрехи
II. n голяма пура

regalism ['ri:gəlizm]
1. ист. надмощие на кралската власт над църквата
2. кралско самовластие

regality [ri'gæliti]
n кралски/царски суверенитет/права/привилегии

regally a величествено, царствено

regard [ri'ga:d]
I. 1. гледам, наблюдавам
2. разглеждам (въпрос)
3. считам, смятам, намирам (as за)
4. често отр. уважавам, зачитам, обръщам внимание на
to REGARD someone kindly гледам благосклонно на някого
5. засягам, отнасям се (до), интересувам
(in so far) as REGARDs що се отнася до
II. 1. поглед, взор
2. зачитано, внимание
грижа (for, to)
out of REGARD for от уважение към, поради, заради
to pay no REGARD to не обръщам внимание на, нехая за
to act without REGARD to/for people's feelings постъпвам, без да зачитам/да ме е грижа за чувствата на хората
REGARD must be had/paid to his wishes трябва да се зачитат/да се вземат предвид желанията му
the next object of REGARD must be... следващата ни задача/грижа трябва да бъде...
3. уважение, почит (for)
to hold someone in high/low REGARD високо уважавам/не уважавам някого
4. pl поздрави, привети, почитания
give my (kind) REGARDs to... поздравете...
5. отношение, връзка
in this REGARD във връзка с това
with REGARD to що се отнася до, относно
in REGARD to по отношение на
in someone's REGARD по отношение на някого

regardful [ri'ga:dful]
1. внимателен, грижлив (of към, по oтношение на)
2. почтителен

regarding [ri'ga:diŋ]
prep относно

regardless [ri'ga:dlis]
I. a невнимателен, небрежен
равнодушен (of към, по отношение на)
REGARDLESS of въпреки
REGARDLESS of expense/consequences без да се интересувам за разноските/последиците
II. adv въпреки всичко
got up/dressed REGARDLESS много издокаран

regatta [ri'gætə]
n cn. регата

regency ['ri:dʒənsi]
n регентство

regenerate [ri'dʒenəreit]
I. 1. биол. възстановявам (се), регенерирам
2. тех. регенерирам
3. прераждам се, възраждам се (духовно), съживявам, възраждам, обновявам, възстановявам
4. ел. зареждам отново (батерия)
II. a (духовно) възроден, съживен, обновен, възстановен

regenerating a възраждащ, възстановителен

regeneration [ri,dʒenə'reiʃn]
1. биол. възстановяване, регенериране, регенерация
2. тех. регенерация
3. прераждане, (духовно) възраждане
4. обновление, съживяване, възстановяване
5. ел. обратна връзка

regenerative [ri'dʒenərətiv]
1. обновяващ, възстановяващ
2. тех., биол. регенеративен
3. възраждащ

regenerator [ri'dʒenəreitə]
1. обновител, възстановител
2. тех. регенератор, възстановител

regent ['ri:dʒənt]
1. регент
2. член на академичния персонал (в някои английски университети)
REGENT house академичен съвет
3. ам. член на управителното тяло на някои университети
4. attr регентски, временно управляваш
Prince REGENT принц регент

regicide ['redʒisaid]
1. цареубийство
2. цареубиец

regie [rei'ʒi:]
n фр. държавен монопол, режия, тютюнева монополна управа

regime [rei'ʒi:m]
1. n фp. режим, строй, управление
2. тех. режим

regimen ['redʒimən]
1. мед. режим
2. грам. рекция, управление
3. ост. regime

regiment ['redʒimənt]
I. 1. полк
2. маса, множество, рояк
3. управление, режим, строй, контрол, надзор
4. режим (дневен и пр.)
II. 1. организирам, групирам, командувам, подлагам на строга дисциплина/строг/прекомерен контрол, подлагам на уравниловка
2. воен. формирам в полк (ове), причислявам към полк

regimental [,redʒi'mentl]
1. воен. a полкови
2. n pl (полкова) униформа
in full REGIMENTALs в пълна (парадна) униформа

regimentals n pl полкова униформа

regimentation [,redʒimən'teiʃn]
1. организиране в групи
2. строга дисциплина, строг/прекомерен контрол/надзор, уравниловка
3. воен. формиране в полк (ове)

Regina [ri'dʒainə]
n лат. кралица, царица

region ['ri:dʒən]
1. облаcт, край, страна, окръг, район
2. слой, пласт (на атмосфера, море), зона, сфера (и прен.)
in the REGION of около, приблизително
the lower/nether REGIONs пъкълът, адът
the upper REGIONs небето, небесните селения

regional ['ri:dʒənəl]
a областен, местен, районен

regionalism ['ri:dʒənəlizm]
1. система на райониране
2. местен/областен израз и пр
3. местен патриотизъм
4. местен колорит (у писател и пр.)

register ['redʒistə]
I. 1. регистър, дневник, указател, опис
2. избирателен списък
3. графа в регистър
4. муз. регистър
5. тех. регулатор, клапа, вентил, шибър
6. тех. брояч, суматор, звукозаписвач, самопишещ уред
7. изч. тех. регистър, отбелязани данни в измервателен уред
8. тех. точно съвпадение/съответствие на части
9. печ. точност на свързването
gross/net REGISTER tonnage мор. бруто/нето регистър тонаж
II. 1. записвам, вписвам, внасям/нанасям в списък/регистър, (за) регистрирам
to REGISTER oneself записвам се в избирателен списък, (за) регистрирам се
2. подавам/изпращам препоръчано (писмо и пр.)
3. показвам, бележа, отбелязвам, маркирам (за уред)
4. изразявам (и с мимика-чувство и пр.), показвам, свидетелствувам за
5. тех. съвпадам/правя да съвпада точно
6. печ. свързвам точно
7. правя впечатление, имам въздействие
the remark did not REGISTER забележката не ми направи впечатление, не обърнах внимание на забележката
the name did not REGISTER името не ми беше познато/не ми говореше нищо
8. запомням, вземам си бележка за

registered ['redʒistəd]
1. зарегистриран
2. препоръчан (за писмо и пр.)
3. правоспособен, дипломиран

registrar ['redʒistra:]
1. регистратор, секретар, архивар
2. отговорник по студентските дела в университет
3. завеждащ отдел за гражданското състояние
to be married before the REGISTRAR сключвам граждански брак
4. лекар специализант

registration [,redʒi'streiʃn]
1. вписване, записване, (за) регистриране
REGISTRATION number номер (на кола, на студент в университета и пр.)
2. графа (в списък и пр.)
3. изпращане препоръчано
4. водене на дневници/регистри/списъци
5. печ. точно свързване на две страници

registry ['redʒistri]
1. регистратура
2. отдел за гражданското състояние
REGISTRY marriage граждански брак
3. мор. националност на кораб според регистрите
port of REGISTRY пристанище, където е записан/регистриран кораб

registry office ['redʒistri,ɔfis]
1. отдел за гражданското състояние
2. бюро за търсене и предлагане на домашна прислуга

regius ['ri:dʒiəs]
n лат. REGIUS professor професор, чиято катедра е основана от някой английски крал

reglet ['reglit]
1. стр. летва, която покрива ръбовете на две долепени дъски
2. печ. реглет

regnal ['regnəl]
a на/от царуването на даден крал
REGNAL day/year ден/година от възшествието на даден крал

regnant ['regnənt]
1. царуващ, царствуващ
2. преобладаващ, широко разпространен

regorge [ri:'gɔ:dʒ]
1. повръщам, избълвам
2. поглъщам наново
3. изтичам навън/назад

regress [ri'gres]
I. 1. движа се обратно/назад, влизам отново
2. вървя назад, упадам, регресирам
3. астр. движа се от изток към запад
II. 1. връщане назад, влизане отново
2. упадък, регрес
3. разсъждаване от следствието към причината

regression [ri'greʃn]
1. движение назад, регресия
2. (морален) упадък

regressive [ri'gresiv]
a движещ се назад, регресивен

regret [ri'gret]
I. 1. съжалявам (за), скърбя (за)
it is to be REGRET ted that жалко, че, трябва да се съжалява, че
we REGRET to have to announce с прискърбие съобщаваме
he died REGRETted by/книж. of all men всички скърбяха за смъртта му
I REGRET to say за съжаление трябва да кажа
2. разкайвам се (за) (doing/having done something че съм направил нещо)
II. 1. съжаление, скръб
REGRET for a loss/for being refused съжаление, че съм загубил/че ми е отказано нещо
with many REGRETs/much REGRET с голямо съжаление
to have no REGRETs about не съжалявам за това (че)
to my REGRET за мое съжаление
2. разкаяние

regretful [ri'gretful]
1. изпълнен със съжаление
to be most REGRETFUL for много съжалявам за
2. изразяващ съжаление/разкаяние, разкаян
REGRETFUL glance разкаян поглед

regretfully [ri'gretfuli]
1. със съжаление/разкаяние
2. неохотно

regrettable [ri'gretəbl]
a прискърбен, за който може/трябва да се съжалява, непростим, непростителен

regroup [ri:'gru:p]
v прегрупирам

regular ['regjulə]
I. 1. правилен (и грам., мат.), симетричен
2. редовен (и воен.), постоянен
REGULAR way of life, REGULAR habits редовен живот
to keep REGULAR hours водя редовен живот
REGULAR army/soldiers редовна войска/войници
3. обичаен, приет, нормален, правилен, коректен, обикновен
REGULAR introduction официално запознанство
procedure that is not REGULAR неправилна процедура
REGULAR marriage законен брак
4. редовен, квалифициран, професионален, на постоянна служба
5. нормален, правилен (за пулc и пр.), равномерен
6. разг. симпатичен, чудесен
7. разг. същински, истински, цял
REGULAR rascal истински/цял мошеник
8. църк. монашески
REGULAR clergy черно духовенство
9. ам. пол. верен, стопроцентов (за привърженик)
II. 1. редовен войник, офицер от редовната армия
рl редовна войска
2. разг. редовен посетител/клиент
3. разг. човек на редовна/щатна работа
4. църк. член на монашески орден
5. ам. обикновен/среден размер (на облекло)
6. ам. пол. верен привърженик
III. 1. редовно, често
2. истински, не на шега

regularity [regju'læriti]
1. редовност
2. правилност

regularize ['regjuləraiz]
1. регулирам, нормализирам
2. узаконявам (брак и пр.)

regularly ['regjuləli]
1. правилно, нормално
2. peдовно
3. разг. истински, не на шега, съвсем

regulate ['regjuleit]
1. регулирам, урегулирам, сверявам (часовник)
2. уреждам, слагам ред в, направлявам, контролирам
to be REGULATEd by someone /something водя се по някого/нещо
accidents will happen in the best REGULATEd families случва се и в най-добрите семейства

regulation [,regju'leiʃn]
1. регулиране, регулация
2. правило, наредба, предписание, закон
рl устав
3. attr предписан, установен, по установен образец, воен. (уни) формен
REGULATION speed позволена/допустима скорост
of the REGULATION size с приетия/обикновения размер

regulative ['regjulətiv]
a регулиращ, направляващ

regulator ['regjuleitə]
n тех. регулатор, стабилизатор

regulatory ['regjulətəri]
вж. regulative

regulus ['regjuləs]
1. хим. метал. зърно метал, останало в шлаката
2. астр. REGULUS голяма звезда в съзвездието Лъв
3. зоол. жълтоглаво кралче (Regulus cristatus)

regurgitate [ri'gə:dʒiteit]
1. изтичам/връщам се назад, изливам (се) обратно
2. повръщам, връщам (храна), връщам се (за храна)

rehabilitate [,ri:hə'biliteit]
1. реабилитирам, възстановявам в права/привилегия и пр
2. преустройвам, подобрявам, благоустройвам
3. мед. рехабилитирам

rehabilitation [,ri:həbili'teiʃn]
1. реабилитация, реабилитиране, възстановяване на права/привилегии
2. преустрояване, преустройство, подобрение, благоустрояване
3. мед. рехабилитация

rehandle [ri:'hændl]
1. преработвам, преправям
2. занимавам се отново с

rehash [ri:'hæʃ]
I. 1. преразказвам (стар литературен материал), преразказвам нещо старо по нов начин
2. разисквам отново, предъвквам
II. n преработване, преработка

rehear [ri:'hiə]
v (-heard) юр. преразглеждам, разглеждам отново (дело)

rehearing [ri:'hiəriŋ]
n юр. преразглеждане, ново разглеждане (на дело)

rehearsal [ri'hə:səl]
1. репетиция
play in/under REHEARSAL пиеса, която се репетира
2. повторение, повтарянe, изреждане, подробен разказ

rehearse [ri'hə:s]
1. репетирам
2. упражнявам (се)
3. повтарям, изреждам, разказвам надълго и нашироко

rehouse [,ri:'hauz]
v настанявам в/снабдявам с ново жилище

Reich n Райх (германската държава)

reichsmark n райхсмарка, стара германска парична единица

reichstag n германският парламент, Райхстаг

reify ['ri:ifai]
v книж. правя конкретен/материален, третирам като действителен

reign [rein]
I. 1. царуване
in/under the REIGN of през царуването на
2. власт, силно влияние
3. ост. царство
REIGN of terror пол. период на терор, анархия и кръвопролитие
the REIGN of Terror ист. терорът по време на Френската революция (1793-1794 г.)
II. 1. царувам (over)
2. царя, господствувам, преобладавам
REIGNing beauty всепризната красавица
REIGNing champion последният/сегашният шампион

reimburse [,ri:im'bə:s]
v връщам, възстановявам (сума), връщам (някому) похарчени от него пари
to REIMBURSE someone (for) his expenses плащам някому направени от него разходи

reimbursement [,ri:im'bə:smənt]
n връщане, възстановяване, плащане (на пари)

rein [rein]
I. 1. повод (на кон и пр.), прен. юзда
to draw REIN дръпвам поводите на кон, спирам, прен. намалявам/съкращавам разходите, отказвам се
to give the REINs to отпускам поводите на
to keep/hold a REIN on държа здраво, контролирам
tight REIN строга дисциплина, здрава ръка
to keep a tight REIN on държа здраво, стягам юздите на
to give (free) REIN/the REINs to one's imagination давам пълна свобода на въображението си
to assume/drop the REINs of government поемам/напускам властта
2. тех. ръчка
II. 1. слагам поводи на, държа поводите на, направлявам
2. to REIN in задържам, спирам, обуздавам (и прен.)
3. to REIN back/up a horse дръпвам поводите на/спирам кон

reincarnate [,ri:in'ka:neit]
I. v превъплъщавам (се), прераждам се
II. a превъплътен, прероден

reincarnation [,ri:inka:'neiʃn]
n превъплъщение, превъплъщаване, прераждане

reindeer ['reindiə]
n северен елен (Rangifer)

reindeer moss ['reindiə,mɔs]
n еленов мъх (Cladonia rangiferina)

re-inforce [,ri:in'fɔ:s]
1. подсилвам (войска и пр.), пращам подкрепления на, получавам подкрепления
2. засилвам, подсилвам (и прен.), заякчавам (материя), затвърдявам, армирам (бетон)
RE-INFORCEd concrete железобетон

reinforcement [,ri:in'fɔ:smənt]
1. подсилване, заякчаване, затвърдяване
2. подсилващ материал
3. обик. рl воен. подкрепления

reins [reinz]
1. n pl ост. бъбреци, кръст, слабини
2. седалище на чувствата

reinstate [,ri:in'steit]
1. възстановявам в предишни права/привилегии/положение, възстановявам на предишната длъжност
2. поправям, възстановявам (и здравоcловно)

reinstatement [,ri:in'steitmənt]
1. възстановяване, възвръщане (на права и пр.)
2. поправяне, възстановяване (и здравословно)

reinsurance n презастраховка

reinsure [,ri:in'ʃuə]
v презастраховам (се)

reintegrate [ri:'intəgreit]
v обединявам отново, включвам отново

reinvest [,ri:in'vest]
1. възстановявам/връщам (някому) отнети/изгубени привилегии и пр.
to REINVEST someone with his old rank връщам някому предишния му ранг
2. влагам отново (пари)

reinvestiture [,ri:in'vestitʃə]
n възстановяване на привилегии и пр

reinvestment [,ri:in'vestmənt]
n повторно влагане (на пари)

reinvigorate [,ri:in'vigəreit]
v давам нов живот/сили на

reissue [ri:'iʃu:]
I. 1. преиздавам (книга и пр.)
2. пускам отново (монетu и пр.)
II. 1. ново (стереотипно) издание на книга
2. нова партида (монетu u пр.)

reiterate [ri:'itəreit]
v повтарям/върша/извършвам многократно
REITERATEd cries многократни викове

reiteration [,ri:itə'reiʃn]
n повтаряне, повторение

reiterative [ri:'itərətiv]
1. a повтарящ се, с повторение
2. n грам. дума, съставена от повторение на един корен, понякога с малки изменения (напр. tittle tattle)

reject [ri'dʒekt]
I. 1. отхвърлям (предложение, кандидат и пр. като негоден за военна служба), отказвам на (кандидат за женитба), отблъсквам, не желая да имам нищо общо с
2. изхвърлям, бракувам, отстранявам
3. отказвам да приема, повръщам (храна-за стомах)
4. мед. изхвърлям (присаден орган и пр.)
II. 1. отхвърлен кандидат и пр
2. бракуван предмет, нещо отхвърлено

rejectable [ri'dʒektəbl]
a подлежащ на бракуване

rejectamenta [ri,dʒektə'mentə]
1. n рl книж. изпражнения
2. изхвърлени от морето предмети
3. отпадъци, смет

rejectee [ridʒek'ti:]
n ам. воен. човек, негоден за военна служба

rejection [ri'dʒekʃn]
1. отхвърляне, отказване, отказ
2. бракуване

rejig [ri:'dʒig]
v (-gg-) снабдявам (завод и пр.) с нови съоръжения

rejoice [ri'dʒɔis]
1. радвам (се), веселя (се)
ликувам (over, at)
2. to REJOICE in наслаждавам се на, радвам се на, шег. имам, притежавам
to REJOICE in the name of... наричам се...

rejoicing [ri'dʒɔisiŋ]
1. радост, щастие
2. pl веселба, празнуване

rejoin [ri'dʒɔin]
I. 1. връщам се/отивам пак в/при
2. отговарям, отвръщам
3. юр. отговарям на обвинение
II. v съединявам (се) пак, събираме (се) отново

rejoinder [ri'dʒɔində]
1. отговор, възражение
2. юр. отговор на ответник

rejuvenate [ri'dʒu:vəneit]
v подмладявам (се), обновявам (се) (и прен.)

rejuvenesce [ri,dʒu:vi'nes]
1. подмладявам (се)
2. биол. образувам/предизвиквам образуване на нови клетки от протоплазмата на стари

rejuvenescent [,ri:dʒu:vi'nesnt]
a подмладяващ (се), обновяващ (се)

rekindle [ri:'kindl]
v запалвам (се), пламвам отново (u прен.)

relapse [ri'læps]
I. 1. отново/пак изпадам (в някакво състояние)
отново/пак се отдавам (на порок и пр.) (into)
2. пак заболявам, повтаря ме болеcт
3. понижава ми се стойността (за ценна книжа)
II. 1. повторно изпадане, връщане (в някакво състояние, към порок)
2. повтаряне на болеcт/криза
to have/suffer a RELAPSE влошава ми се състоянието (след подобрение)

relate [ri'leit]
1. разказвам
2. свързвам, отнасям (to с, към)
обяснявам (to с)
3. обик. pass. имам връзка, свързан съм
сроден/роднина съм (to, with)
to be distantly RELATEd далечни роднини сме
to be well RELATEd имам роднини от добри семейства
4. ам., мед., псих. установявам връзка (to с)
5. ам. реагирам положително, приемам (to)

related [ri'leitid]
1. свързан (to)
2. близък, сроден (за езици, науки и пр.)

relation [ri'leiʃn]
1. отношение, връзка, зависимост
RELATION of forces съотношение на силите
RELATIONs of production производствени отношения
in/with RELATION to по отношение на, що се отнася до
to bear a RELATION to имам връзка с
to bear no RELATION to, to be out of all RELATION to нямам никаква връзка/нищо общо с
to enter into/to have RELATIONs with someone установявам/имам връзки/отношения с някого
2. родство, роднинство
3. роднина, сродник, родственик
RELATION by marriage роднина по мъжка/женска линия
4. разказ, изложение
5. юр. донесение
6. ам. прилагане на закон с обратна сила

relational [ri'leiʃənəl]
1. грaм. изразяващ граматични отношения (за част на речта)
2. имащ/показващ връзка, сроден

relationship [ri'leiʃənʃip]
1. родство, роднинство
2. сродство
3. връзка, (взаимо) отношение

relative ['relətiv]
I. 1. отнасящ се, свързан (to за, с)
2. относителен, сравнителен
3. грам. относителен
II. 1. роднина, сродник, родственик
2. грам. относително местоимение/наречие

relatively a относително

relativity [,relə'tiviti]
1. относителност
2. фаз. теория на относителността

relax [ri'læks]
1. отхлабвам, разхлабвам, отпускам, намалявам (напрежение, усилия, дисциплина и пр.) (и с in)
if the cold RELAXes ако времето се (по) отпусне/ (по) затопли
to RELAX one's grip/hold/grasp on something (по) отпускам нещо, което държа здраво
RELAXing climate климат, който кара човек да се отпусне
2. отпускам се, отпочивам си, отморявам (се)
3. мед. разслабвам, действувам разслабително
RELAXed throat възпалено гърло

relaxation [,ri:læk'seiʃn]
1. отхлабване, отпускане, намаляване
2. отмора, отдих, развлечение
3. юр. намаление на наказание

relay [ri'lei]
I. 1. смяна (коне-при пътуване)
2. смяна (на работницu)
3. материали, определени за една смяна
4. сп. щафета
5. ел. реле
6. тех. спомагателен мотор
7. рад. препредаване, препредавана програма
II. 1. сменям, осигурявам смяна, изпращам/получавам на смени
2. рад. препредавам

relay race [ri'lei,reis]
n сп. щафета

relay station [ri'lei,steiʃn]
n рад. транслационна радиостанция

releasable [ri'li:səbl]
1. който може да бъде пуснат/освободен
2. който може да бъде разрешен за показване по екраните (за филм)
3. който може да се освобождава/откопчава (напр. за ремък на обувки за ски)

release [ri'li:s]
I. 1. пускам, хвърлям (стрела, бомба), изпускам, отделям (газове и пр.)
2. пускам (на свобода), освобождавам
3. освобождавам, избавям (from) (страдание, обещание и пр.)
4. воен. уволнявам, демобилизирам
5. отпускам, отслабям
to RELEASE one's hold on something отпускам нещо, не държа нещо вече така здраво
6. юр. опрощавам (дълг), отказвам се от (права), отстъпвам (имот, права)
7. пускам, разрешавам (филм да се показва по екраните, книга да се отпечата)
8. пускам (в продажба)
9. ам. оповестявам (чрез пресата, радиото и пр.)
10. тех. разединявам, отцепвам, прекъсвам, освобождавам, изключвам
II. 1. пускане, хвърляне (на бомба и пр.), изпускане, отделяне (на газове и пр.)
2. пускане на свобода, освобождение
3. прен. освобождение, избавление
happy RELEASE смърт
4. воен. уволнение, демобилизиране
5. отпускане, отслабване
6. юр. (документ за) опрощаване на дълг/отказване от права/отстъпване на имот и пр
7. пускане, разрешаване (на филм, книга за печатане)
8. официално съобщение, комюнике, изявление (за пресата и пр.)
9. тех. разединяване, отцепване, изключване, прекъсващ механизъм, устройство за разединяване
III. 1. v освобождавам (и от длъжност), уволнявам, избавям, опрощавам, прехвърлям, пускам за публикация, в продажба и пр., пускам на екраните (филм), изпускам
to RELEASE something for shipment разрешавам натоварването на нещо
2. n освобождаване, избавяне, уволняване, издание, прехвърляне разписка, пускане

relegable ['religəbl]
a който може да бъде захвърлен/отпратен (to)

relegate ['religeit]
1. (из) пращам, изхвърлям, захвърлям
to RELEGATE something to the past преставам да мисля/да се занимавам с нещо
2. свеждам, понижавам (to)
to RELEGATE one's wife to the position of a servant свеждам жена си до положение на слугиня, отнасям се с жена си като със слугиня
to RELEGATE a team, to RELEGATE to a lower division прехвърлям отбор към по-ниска категория
3. отпращам, препращам (към друг човек, друга инстанция)
4. заточавам

relegation [,геli'geiʃn]
1. изхвърляне, захвърляне
2. понижение, свеждане (до някакво състояние)
3. отнасяне (за разглеждане до друга инстанция)
4. заточаване, заточение

relent [ri'lent]
v омеквам, омилостивявам се, ставам поотстъпчив

relentingly [ri'lentiŋli]
adv по-меко, по-отстъпчиво

relentless [ri'lentlis]
a неумолим, неотстъпчив, непреклонен, безмилостен

relevance ['reləvəns]
n уместност, връзка, приложимост, практическо/обществено значение

relevancy ['reləvənsi]
вж. relevance

relevant ['reləvənt]
a уместен, съответен, приложим, от практическо значение
свързан (с даден въпрос) (to)

reliability [ri,laiə'biliti]
1. сигурност, надеждност, благонадеждност
2. изправност, издръжливост (и на апарат)
RELIABILITY trial изпробване на надеждност (на кола и пр.)

reliable [ri'laiəbl]
1. (благо) надежден, изпитан, сигурен, на който може да се разчита
2. здрав, издръжлив, изпитан

reliance [ri'laiəns]
1. доверие, упование, разчитане
to have/place RELIANCE on/in вярвам/разчитам/уповавам се на
2. опора, надежда, упование

reliant [ri'laiənt]
1. доверчив
2. несамостоятелен
3. (само) уверен

relic ['relik]
1. следа, останка
2. отживелица, останка от миналото
3. спомен, реликва
4. рl мощи, реликви, тленни останки

relict ['relikt]
1. реликтен растителен/животински вид
2. юр. вдовица

relief [ri'li:f]
1. облекчение, успокоение (from)
2. помощ, подпомагане (на бедни, хора в опасност и пр.)
RELIEF work подпомагане, възстановителна работа (при бедствия)
RELIEF fund фонд за подпомагане (при бед сmвия и пр.)
RELIEF works строеж на пътища и пр. засъздаване работа на безработни и бедствуващи
to be on RELIEF получавам помощ от държавата
3. воен. подкрепление
to hasten to the RELIEF of бързам да помогна на
4. вдигане на обсада
5. разнообразие, приятна промяна
by way of RELIEF за разнообразие
black costume without RELIEF черен костюм, неосвежен от нищо цветно
6. освобождаване (от плащане на глоба и пр.)
7. сменяне, смяна (на пост)
8. релеф, релефност, отчетливост, яснота
in RELIEF релефно
to stand out in RELIEF against откроявам се на фона на
to bring/throw something (out) into RELIEF подчертавам/откроявам нещо
RELIEF map релефна карта
9. геогр. релеф, характер на местност
10. attr помощен, за подпомагане, допълнителен, извънреден (за автобус и пр.), релефен

relieve [ri'li:v]
1. облекчавам, успокоявам (болка, грижа и пр.), освобождавам от (болка, товар, отговорност и пр.)
разтоварвам (of, from)
to RELIEVE one's feelings давам воля на чувствата си
to RELIEVE the bowels/nature/oneself освобождавам се, ходя по нужда, изхождам се
2. подпомагам (бедни, бедствуващи)
3. отменям, сменям (някого в работа, на пост)
4. уволнявам, освобождавам от длъжност, лишавам от ранг
5. вдигам обсадата на
6. разнообразявам, внасям разнообразие в
7. изобразявам в релеф
8. откроявам се, изпъквам
to RELIEVE someone of his watch/wallet разг. измъквам някому часовника/портфейла

relieving arch [ri'li:viŋa:tʃ]
n арх. подпорна арка/дъга

relievo [ri'li:vou]
n urn. изк. релеф
alto RELIEVO орелеф
basso RELIEVO барелеф

religion [ri'lidʒən]
1. религия, вяра, набожност
to get RELIGION ставам набожен
2. монашество
to enter RELIGION ставам монах
someone's name in RELIGION монашеското име на някого
3. прен. култ
to make a RELIGION of doing something върша нещо фанатично/най-ревностно

religiosity [rilidʒi'ɔsiti]
n религиозност, (прекалена) набожност

religious [ri'lidʒəs]
I. 1. религиозен, набожен, вярващ
2. монашески
RELIGIOUS house манастир, метох
3. строг, много добросъвестен, ревностен
II. n монах, монаси

relinquish [ri'liŋkwiʃ]
1. (из) оставям, напускам
2. отстъпвам, отказвам се от (положение, територия, права, надеждu и пр.)
to RELINQUISH one's hold/grip on пускам

relinquishment n изоставяне, отстъпване

reliquary ['relikwəri]
n мощехранителница

reliquiae [re'likwii]
1. n pl лат. (тленни) останки, мощи, реликви
2. окаменелости
3. литературно наследство на даден автор

relish ['reliʃ]
I. 1. (приятен) вкус
аромат, миризма (of)
2. подправка, соc, мезе
3. удоволствие, наслала, привлекателност
to lose one's RELISH не съм вече приятен, не доставям вече удоволствие
4. склонност, прен. апетит, вкус, охота
увлечение (for)
5. следа, малко количество (of)
6. стимул, подтик, подбуда (to)
II. 1. ям/пия/изяждам/изпивам с удоволствие
2. харесвам, привлича ме, прави ми удоволствие, приятно ми е
not to RELISH the prospect of не ме привлича мисълта за/да (с ger)
to RELISH doing something върша нещо с удоволствие
3. имам вкус/аромат (of на), прен. напомням
4. (при) давам вкус/аромат/пикантност на
5. действувам на вкуса (well, badly добре, зле)

relive [,ri:'liv]
1. преживявам отново
2. ост. оживявам

reload [,ri:'loud]
1. натоварвам отново
2. напълвам/пълня отново (оръжие)

relocate [,ri:lou'keit]
v местя (се), премествам (се), установявам се отново (някъде)

relucent [ri'l(j)usənt]
a книж. светъл, блестящ, ярък

reluct [ri'lʌkt]
v ост. боря се, противя се (at, against)

reluctance [ri'lʌktəns]
1. неохота, нежелание, отвращение, съпротива, съпротивление
2. физ. магнитно съпротивление

reluctant [rilʌktənt]
a неохотен, несклонен
to be RELUCTANT to не ми се ще/иска да
RELUCTANT consent неохотно/насила дадено съгласие

reluctantly [ri'lʌktəntli]
adv неохотно, насила, без желание

reluctivity [,rilʌk'tiviti]
n физ. специфично магнитно съпротивление

relume [ri'lu:m]
v книж. запалвам отново (и прен.), правя да светне отново, осветявам/озарявам отново

rely [ri'lai]
v разчитам, осланям се, облягам се (on, upon на, u on c ger)
уверен съм, сигурен съм (on, upon в)
he is not to be relied on на него не може да се разчита
(you may) RELY on it (that) можете да бъдете сигурни (че)

remain [ri'mein]
1. оставам, продължавам да съществувам
nothing REMAINs for me but to не ми остава нищо (друго) освен да
much yet REMAINs to be done има още много да се (на) прави
it REMAINs to be seen тепърва ще се види, ще видим
the victory REMAINs with him той остава победител
2. оставам, стоя (в дадено положение)
to REMAIN sitting/standing оставам седнал/прав, не сядам/не ставам
to REMAIN silent не заговорвам, мълча
one thing REMAINs certain едно си остава/е сигурно
remain away не отивам, не присъствувам
remain behind оставам (след другите)

remainder [ri'meində]
I. 1. остатък (и мат.), остатъци, останки, ресто, останала част (на живот и пр.), останалите (хора)
2. непродадени екземпляри от книга
3. юр. право на наследяване (на титла и пр.)
4. юр. реверсия
5. филат. марки, продавани с намаление
II. v разпродавам (изостанали екземпляри от книга, марки) с намаление

remaining a останал

remains [ri'meinz]
1. останки, остатъци, следи (of)
2. развалини
3. тленни останки, прах, труп
4. посмъртни произведения (на писател)

remake [ri:'meik]
I. v (-made) правя отново, преправям
II. n нова версия (особ. на филм)

reman [ri:'mæn]
1. воен., мор. снабдявам с/пращам нови войници/моряци
2. окуражавам, повдигам духа на

remand [ri'ma:nd]
I. v юр. връщам (арестуван, подсъдим) обратно в затвора (до събиране на нови сведения)
to REMAND on bail пускам под гаранция
II. n връщане (на арестуван, подсъдим) обратно в затвора
detention on REMAND задържане до събиране на нови сведения
REMAND home/centre дом за временно задържане на малолетни закононарушители

remanent ['remənənt]
a останал, остатъчен

remark [ri'ma:k]
I. 1. забелязвам, усещам
2. правя забележка, забелязвам, отбелязвам
коментирам (on, upon)
to REMARK upon something to someone споменавам някому за нещо, обръщам внимание на някого за нещо
II. 1. забелязване, отбелязване, внимание
nothing worthy of REMARK нищо интересно/забележително, нищо достойно за внимание
2. забележка, коментар
to make/pass/let fall a REMARK забелязвам, правя забележка
to venture/hazard a REMARK позволявам си да забележа/да кажа една дума
to make no REMARK не казвам нищо
to be the subject of general REMARK предмет съм на общо внимание, всички говорят за мене
you may keep your REMARKs to yourself разг. никой не те пита/не ти иска мнението

remarkable [ri'ma:kəbl]
a забележителен, удивителен (for), очебиен, необикновен, чуден, странен
to be REMARKABLE for one's stupidity забележително/необикновено глупав съм, бия на очи с глупостта си
to make oneself too REMARKABLE привличам премного внимание върху себе си

remarkably [ri'ma:kəbli]
adv забележително, удивително, необикновено, извънредно, ужасно, във висша степен

remarriage [ri:'mæridʒ]
n повторен/втори брак

remarry [,ri:'mæri]
v оженвам се/омъжвам се пак, сключвам нов/втори брак

rematch ['ri:mætʃ]
n ам. сп. втори/повторен мач

rembrandtesque [,rembrən'tesk]
a изк. рембрандовски, в стила на Рембранд

remediable [ri'mi:diəbl]
1. излечим
2. поправим

remedial [ri'mi:diəl]
1. който поправя/изправя/лекува, лекуващ, лечебен
2. който отстранява слабости/грешки

remediless ['remidilis]
1. неизлечим
2. непоправим

remedy ['remidi]
I. 1. лек, лекарство (и прен.)
средство, мярка (for за, против)
past/beyond REMEDY непоправим, неизлечим
2. юр. удовлетворение
3. толеранс за разлика в теглото на еднакви монети
II. 1. поправям, изправям, подобрявам, намирам средство против
2. (из) лекувам

remember [ri'membə]
1. помня, запомням, спомням си (за), припомням си
here is something to REMEMBER me by eто нещо за спомен от мен/което ще ти напомня за мен
to REMEMBER doing/having done something спомням си/помня, че съм направил нещо
to REMEMBER to do something не забравям да направя нещо
not that I REMEMBER не си спомням
2. подарявам/завещавам (някому) нещо, не забравям (някого) (в завещанието си), споменавам (някого) в молитвите си
3. пращам много поздрави/здраве (to)
REMEMBER me to... поздрави... от мен
he begs to be REMEMBERed той ви изпраща поздрави
4. refl осъзнавам, сещам се (че съм объркал. какво съм искал да направя и пр.)

remembrance [ri'membrəns]
1. спомен, възпоминание, памет
to have something in REMEMBRANCE спомням си за/помня нещо
it has escaped my REMEMBRANCE забравил съм, изплъзнало се e от паметта ми
to the best of my REMEMBRANCE доколкото си спомням
to call something to REMEMBRANCE спомням си/припомням си нещо
to put someone in REMEMBRANCE of припомням някому за
within my REMEMBRANCE откакто помня, откакто съм жив
within man's REMEMBRANCE откакто помнят хората, откак свят светува
in REMEMBRANCE of в памет на
REMEMBRANCE Day/Sunday ден, в който се чествува паметта на загиналите във войните
2. (подарък за) спомен
3. рl поздрави, привети

remembrancer [ri'membrənsə]
n нещо/някой, който припомня/напомня, бележник, бележка, спомен
King's/Queen's REMEMBRANCER висш английски чиновник, който събира дългове към короната
City REMEMBRANCER представител на Лондонския градски съвет в парламентарните комисии

remind [ri'maind]
v напомням (someone of something някому за нешо, someone to do something някому да направи нещо)
that REMINDs me! а, тъкмо се сетих! visitors are REMINDed that напомня се на посетителите, че

reminder [ri'maində]
1. нещо, което напомня, напомняне
2. напомнително писмо (и letter of REMINDER)

remindful [ri'maindful]
1. напомнящ, напомнителен (of)
2. който си припомня

reminisce [,remi'nis]
v разг. отдавам се на/разказвам спомените си, връщам се/рея се в миналото

reminiscence [,remi'nisns]
1. спомен, възпоминание
2. нещо, което напомня (of), реминисценция
3. рl лит. спомени, мемоари

reminiscent [,remi'nisnt]
1. напомнящ (of за)
2. който си спомня, зареян в спомени, който обича да си спомня/да разказва за миналото
in a REMINISCENT frame of mind в настроение да разказва за миналото
to become REMINISCENT зарейвам се в миналото, започвам да разказвам спомени

remise [ri'maiz]
I. n юр. (пре) отстъпване, отказване (от право и пр.)
II. v юр. (пре) отстъпвам, отказвам се от
III. n фехт. ремиз

remiss [ri'mis]
1. неизпълнителен, нехаен, небрежен (in)
2. ост. вял, отпуснат

remissible [ri'misibl]
1. простим, простителен
2. опростим, отменим (за наказание)

remission [ri'miʃn]
1. прошка, опрощение (на грехове), опрощаване
2. отказване, преотстъпване (на права и пр.), опрощаване (на дълг, присъда и пр.), освобождаване (от такса и пр.)
3. отслабване, намаляване (на треска, криза, усилия и пр.)

remissive [ri'misiv]
1. опрощаващ
2. който прави да намалее/отслабне, намаляващ, отслабващ

remissness [ri'misnis]
1. неизпълнителност, нехайство, небрежност
2. ост. вялост, отпуснатост

remit [ri'mit]
1. опрощавам, отменям (наказание и пр.), освобождавам (от такса и пр.), намалявам (наказание), опрощавам (грях)
2. намалявам, отслабвам, отслабям
to REMIT one's anger поуспокоявам гнева си
to REMIT one's efforts поотпускам се
enthusiasm began to REMIT ентусиазмът понамаля/поспадна
3. (из) пращам, превеждам (сума), kindly REMIT търг. моля, изпратете/изплатете сумата
4. отнасям (въпрос) за разглеждане (to)
5. юр. връщам (дело) за преразглеждане в по-нисша инстанция, връщам в затвора
6. отлагам (to, till до, за)
7. връщам/възвръщам в предишно състояние (into, to)

remittal [ri'mitl]
n юр. връщане обратно (на дело) в по-нисша инстанция

remittance [ri'mitəns]
1. изпращане/превод на сума
2. изпратена/преведена сума
REMITTANCE man емигрант, който живее от суми, изпращани му от близките в родината

remittee [rimi'ti:]
n получател на изпратена/преведена сума

remittent [ri'mitənt]
1. a отслабващ от време на време (за треска и пр.), временно затихващ
2. n треска, която отслабва от време на време

remnant ['remnənt]
1. остатък, останка (и прен.)
прен. следа (of)
2. (останало) парче (плат и пр.)
REMNANT sale разпродажба на останали парчета плат

remodel [ri:'mɔdəl]
v (-ll-) преработвам, прекроявам (и прен.), променям, реорганизирам, ремонтирам, реконструирам

remonetize [ri:'mʌnitaiz]
v фин. връщам в обръщение

remonstrance [ri'mɔnstrəns]
n протест, възражение (against)
in REMONSTRANCE като възражение, в знак на протест

remonstrant [ri'mɔnstrənt]
1. a протестиращ, възразяващ
2. n участник в протест

remonstrate ['remənstreit]
v протестирам, възразявам, правя възражение (against something with someone против нещо пред някого)
увещавам (with someone някого)

remonstratingly [ri'mɔnstreitiŋli]
adv с тон на протест

remonstrative [ri'mɔnstrətiv]
1. протестен
2. възразяващ, протестиращ

remonstrator [ri'mɔnstreitə]
1. човек, който протестира/възразява
2. участник в протест

remora ['rеmərə]
1. n. риба, която се прилепя на тялото на акула/на дъното на кораб (сем. Echeneidae)
2. прен. пречка, спънка

remorse [ri'mɔ:s]
n разкаяние, угризение (на съвестта)
without REMORSE безпощадно, безмилостно

remorseful [ri'mɔ:sful]
a paзкaян, разкайващ се

remorseless [ri'mɔ:slis]
1. безмилостен, безжалостен, безпощаден
2. неразкаян

remote [ri'mout]
1. далечен, отдалечен, усамотен
REMOTE from the truth далеч от истината
2. далечен, непряк
REMOTE damages непреки щети
3. малък, слаб, смътен, малко вероятен
REMOTE resemblance слаба/далечна прилика
REMOTE chance малка вероятност
not to have the REMOTE st idea нямам ни най-малка представа
4. сдържан, резервиран, надменен
5. тех. отдалечен, далечен, действуващ от/на разстояние

remote control [ri'moutkən,troul]
n тех. телеуправление, дистанционно управление

remotely [ri'moutli]
1. далеч, отдалечено
we are REMOTELY related далечни роднини сме
2. малко, слабо, смътно

remoteness [ri'moutnis]
1. далечина, отдалеченост, усамотеност
2. смътност, малка вероятност

remount [ri:'maunt]
I. 1. качвам се пак на, яхвам отново (кон)
2. снабдявам с нови коне
3. изкачвам (се) пак (на планина)
4. монтирам отново
5. отнасям се към, принадлежа на, стигам до, мога да бъда проследен до
II. n нов кон/коне

removability [ri,mu:və'biliti]
1. възможност да бъде сменен/преместен, подвижност (на част)
2. отстранимост
3. сменяемост (на длъжностно лице), възможност да бъде уволнен

removable [ri'mu:vəbl]
1. сменяем, подвижен
2. отстраним (за зло и пр.)
3. сменяем (за длъжностно лице), подлежащ на уволнение

removal [ri'mu:vəl]
1. местене, преместване, пренасяне, изнасяне
REMOVAL man преносвач на покъщнина
2. отстраняване, премахване (на зло)
3. сменяване, уволняване, уволнение
4. убийство, убиване, ликвидиране, очистване

remove [ri'mu:v]
I. 1. прибирам, махам, изнасям, премествам
to REMOVE one's eyes/glance отмествам погледа си
2. събличам, свалям, махам
3. избърсвам, изтривам, отстранявам, заличавам, махам (петно, следи и пр.)
4. отстранявам, премахвам (съмнение, зло и пр.)
5. сменявам, уволнявам, изключвам, отстранявам (ученик и пр.)
6. местя (се), премествам (се), прехвърлям (се)
7. refl отивам си
8. убивам, ликвидирам, очиствам
to REMOVE one's son from school вземам сина си от училище (за постоянно)
II. 1. стъпка, крачка (и прен.), (изминато) разстояние
at a certain REMOVE на известно разстояние
at each REMOVE постоянно, с всяка измината крачка
it is but one REMOVE from на една крачка e от, съвсем близо е до (и прен,)
2. степен (на родство)
first cousin at one REMOVE вж. removed REMOVE
3. преминаване в по-горен клас
examinations for the REMOVE годишни изпити
4. междинен клас (в някои училища)
5. преместване, пренасяне, изнасяне
6. отпътуване
7. следващо ядене/блюдо

removed [ri'mu:vd]
1. отдалечен, далечен
2. различен, който няма нищо общо с
to be not far REMOVED from не се различавам много от
he is only one step REMOVED from a rascal не се различава много от мошеник, почти си е мошеник
3. от... степен (за родство)
first cousin once REMOVED дете на първи братовчед, първи братовчед на майка/баща

remover [ri'mu:və]
1. собственик на бюро/фирма за пренасяне на мебели
2. обик. в съчет. препарат за чистене (на петна, косми и пр.)
hair-REMOVER депилатоар

remunerate [ri'mju:nəreit]
v (за) плащам, възнаграждавам
отплащам се (for)

remuneration [ri,mju:nə'reiʃn]
n (за) плащане, възнаграждение, заплата, надница, отплата

remunerative [ri'mju:nərətiv]
a доходен, изгоден

renaissance [ri'neisns]
1. възраждане
the RENAISSANCE Ренесансът, Възраждането
2. attr ренесансов, от Възраждането

renal ['ri:nəl]
a анат. бъбречен

rename [ri:'neim]
v давам ново име на, преименувам

renascence [ri'næsns]
n възраждане, съживяване, оживяване

renascent [ri'næsnt]
a възраждащ се, съживяващ се

rencontre [ra:n'kɔntə]
I. 1. схватка, сблъскване, двубой, дуел
2. случайна среща
II. 1. имам схватка/сблъскване/дуел с
2. срещам случайно

rencounter [ren'kauntə]
вж. rencontre

rend [rend]
1. v (rent) книж. скъсвам (се), съдирам (се), раздирам (се), разцепвам (се)
разкъсвам (се) (и прен.) откъсвам (се) (и прен.) (off, away, asunder apart)
it RENDs my heart къса ми се сърцето
to REND one's hair скубя си косата
to turn and REND someone прен. нахвърлям се неочаквано върху някого
2. пронизвам, цепя (за звук)

render ['rendə]
I. 1. отплащам се с, отдавам (което се следва)
to RENDER homage to отдавам почит на, изразявам уважението си към
to RENDER good for evil отплащам се на злото с добро
to RENDER obedience to подчинявам се на
to RENDER thanks to благодаря на, изразявам благодарността си на
RENDER to Caesar the things that are Caesar's дай кесаревото кесарю
2. правя, оказвам (услуга и пр.), давам, оказвам (помощ)
3. давам, представям (сметка, отчет и пр.)
4. съгласявам се върху и оповестявам (присъда)
5. карам, правя (да се чувствува и пр.)
to RENDER someone speechless карам някого да занемее
to RENDER someone furious вбесявам някого
the tone RENDERed it an insult тонът го направи обидно/да звучи като обида
to be RENDERed useless ставам негоден
6. лит., изк. предавам, изразявам, тълкувам, интерпретирам, изпълнявам (роля, муз. произведение и пр.)
предавам, превеждам (на друг език) (into, in)
7. топя, претопявам (мазнина) (и с down)
8. стр. мажа, измазвам (стена)
9. мор. отхлабвам, отпускам (въже), движа се гладко/леко (за въже)
10. refl явявам се, отивам (at)
11. ост. предавам (крепост) (и с up)
II. 1. стр. (първа) мазилка (на стена)
2. ост. наем, плащане

rendering ['rendəriŋ]
1. отплащане, отдаване
оказване (на noмощ и пр.), изказване (на благодарност и пр.)
2. даване, представяне (на сметка и пр.)
3. предаване (на крепост)
4. превод, тълкуване, предаване, изразяване, интерпретация, изпълнение
5. топене (на мазнина)
6. стр. измазване, мазане, мазилка
7. мор. отпускане, отхлабване (на въже)

render-set ['rendəset]
I. v (-set) стр. измазвам два пъти
II. n стр. двойна мазилка

rendezvous ['rɔndivu:]
I. 1. среща, рандеву, свиждане
2. (уречено) място за среща, сборен пункт, сборище
II. v срещам (се) на уречено място

rendition [ren'diʃn]
1. книж. предаване, изразяване, интерпретация, изпълнение, превод
2. ост. предаване (на избягал престъпник)

renegade ['renigeid]
I. n (веро) отстъпник, изменник, ренегат, дезертъор
II. v изменям (на кауза/вяра), ставам ренегат

renegation [,reni'geiʃn]
n (веро) отстъпничество, ренегатство

renege [ri'ni:g]
1. разг. не изпълнявам задължение/обещание (и с on), изоставям (кауза и пр.)
2. карти правя ренонс

renegue [ri'ni:g]
вж. renege

renew [ri'nju:]
1. възстановявам (сили, здраве и пр.), обновявам, подмладявам, възраждам, съживявам
2. подновявам, започвам пак/отново, повтарям
3. сменям с нов, набавям си нов, подновявам
to RENEW the tyres сменям гумите (на автомобил)
to RENEW one's supplies набавям си нови запаси
4. подновявам, продължавам (полица, договор, абонамент и пр.)

renewable [ri'nju:əbl]
1. възстановим, обновим, сменяем
2. подлежащ на продължение/подновяване

renewal [ri'nju:əl]
1. възстановяване, обновление, възраждане, съживяване
2. подновяване, започване отново, повтаряне
3. сменяване, подновяване
4. продължаване, подновяване (на полица, договор и пр)
urban RENEWAL благоустрояване на изостанали квартали

renewed [ri'nju:d]
1. нов, подновен (за интерес, сили и пр.)
2. продължен, подновен (за договор и пр.)

renewedly a отново, пак

reniform ['ri:nifɔ:m]
a книж. бъбрековиден

rennet ['renit]
I. n сирище
II. n ренета (сорт ябълка)

renounce [ri'nauns]
I. 1. отказвам се от, отричам се от, изоставям
to RENOUNCE the world отказвам се/оттеглям се от света
2. отричам, не признавам (власт и пр.), отхвърлям, денонсирам (договор и пр.)
3. юр. отказвам да бъда изпълнител на завещание и пр
4. карти правя ренонс
II. n карти ренонс

renouncement [ri'naunsmənt]
1. отказване, отричане, изоставяне
2. отхвърляне, денонсиране

renovate ['renəveit]
1. възстановявам, реставрирам (картина и пр.), поправям, ремонтирам
2. сменям с нов, подновявам
3. обновявам, освежавам, съживявам

renovation [,renə'veiʃn]
1. възстановяване, поправяне, ремонтиране, поправка, ремонт, реставрация
2. обновление, освежаване, съживяване

renovator ['renəveitə]
1. обновител
2. реставратор

renown [ri'naun]
n известност, слава, именитост, реноме

renowned [ri'naund]
a прочут, известен, именит, прославен (for)

rent [rent]
I. 1. дупка, скъсано/съдрано място
2. цепнатина, пукнатина
3. пролука (между облаци), процеп
4. разрив, несъгласие
II. n наем, аренда, рента
for RENT ам. дава се под наем
III. v вземам/давам/държа под наем, вземам/искам наем (от)
давам се под наем (за сграда и пр.) (at за) (дадена сума)
IV. вж. rend

rentable ['rentəbl]
a който се дава под наем, за даване под наем, за който може да се вземе наем

rental [rentl]
1. наем, рента (от наеми)
2. ам. даване под наем, нещо, дадено под наем, фирма/бюро за даване под наем
RENTAL library ам. заемна библиотека (срещу заплащане на такса)

renter ['rentə]
1. наемател
2. разпространител на филми (и фирма)

rent-free ['rentfri:]
a безплатен, без наем

rentier ['rɔntiei]
n фp. рентиер

rent-roll ['rentroul]
1. списък на арендатори и арендата, която плащат
2. доход от аренди

renunciation [ri,nʌnsi'eiʃn]
1. отказване (от права), отричане (от вяра и пр.)
изоставяне (на навици) (of)
2. себеотрицание

renunciative [ri'nʌnsiətiv]
1. с който се отказвам/изоставям/отричам
2. себеотрицателен

renunciatory [ri'nʌnsiətəri]
вж. renunciative

reopen [ri:'oupn]
1. откривам (се) пак, отварям пак, започвам пак (за училище и пр.)
2. подновявам, започвам отново (спор и пр.), откривам пак (огън)

reorganization n преустройство

reorganize [ri:'ɔ:gənaiz]
v реорганизирам (се), преустройвам (се), преобразувам (се)

reorganizer n реорганизатор

rep [rep]
I. n дебел рипсен плат за тапициране
II. n sl. развратник, коцкар, нехранимайко
III. sl. repertory theatre/company (вж. repertory)
IV. n sl. репутация
V. n sl. представител, търговски пътник
VI. 1. n ам. репортер
2. репортаж, доклад
VII. n sl. стихотворение и пр., научено наизуст

repaid вж. repay

repair [ri'pɛə]
I. 1. поправям (къща, дрехи, път и пр.), ремонтирам, кърпя, закърпвам
2. поправям, изправям (зло, неправда и пр.), компенсирам
3. възстановявам
to REPAIR one's fortunes прен. стъпвам пак на краката си (след финансови затруднения), забогатявам
II. 1. често рl поправка, ремонт
to be under REPAIR to undergo REPAIRs в ремонт/поправка съм
beyond REPAIR съвсем развален, не подлежащ на поправка, непоправим (и прен.)
2. възстановяване (на силu и пр.)
3. състояние
in (good) REPAIR в добро състояние, добре запазен, в изправност
in bad REPAIR, out of REPAIR в лошо състояние, повреден, развален
to keep something in REPAIR поддържам нещо в изправност
to put something in REPAIR ремонтирам/поправям нещо
III. 1. отивам, отправям се, стичаме се
навестявам (to)
2. оттеглям се (to)
3. прибягвам (to) (за помощ и пр.)
IV. 1. прибягване (to)
to have REPAIR to прибягвам до
2. сборище
place of safe REPAIR сигурно прибежище

repairable [ri'рɛərəbl]
1. подлежащ на поправка/ремонтиране
2. поправим

repand [ri'pænd]
a бот., зоол. вълнообразен

repaper [ri:'реiрə]
v слагам нови тапети (на)

reparable ['reрərəbl]
a поправим

reparation [,repə'reiʃn]
1. поправка, ремонт
2. често рl обезщетение, компенсация, репарации

reparative ['repərətiv]
a изправителен, възстановителен, компенсационен

repartee [,repa:'ti:]
1. n фp. остроумен отговор, размяна на остроумии забележки
2. остроумие, находчивост

repartition [,ri:pa:'tiʃn]
I. 1. ново разделяне, преразделяне
2. преразпределение, преразпределяне
II. 1. разделям наново, преразделям
2. преразпределям

repast [ri'pa:st]
n книж. ядене (обед, вечеря и пр.)

repatriable [ri'pætriəbl]
a подлежащ на репатриране

repatriate [ri'pætrieit]
I. v репатрирам, връщам в родината
II. n репатрирано лице, репатриант

repatriation n репатриране

repay [ri:'pei]
1. връщам (пари), (из) плащам (дълг)
2. отплащам се на, възнаграждавам
book that REPAYs reading книга, която си струва да се прочете
3. отмъщавам/връщам си (на)

repayable [ri'peiəbl]
a подлежащ на изплащане

repayment [ri'peimənt]
1. изплащане, върната/ (из) платена сума
2. отплата, възнаграждение

repeal [ri'pi:l]
I. v отменям, анулирам
II. n отменяне, анулиране

repeat [ri'pi:t]
I. 1. повтарям
to REPEAT oneself повтарям се, говоря/пиша все едни и същи неща
2. казвам наизуст
3. издавам (тайна)
4. повтарям се (за число)
5. удрям пак последния час/четвърт час (за часовпик)
REPEATing clock часовник репетир
6. изстрелвам няколко куршума (без ново пълнене) (за пушка)
7. причинявам оригване (за храна)
8. ам. гласувам незаконно два пъти
his language will not bear REPEATing езикът му e крайно неприличен
II. 1. повторение (и муз., рад., телев.), знак за повторение
2. повтарящ се десен/мотив
3. търг. повторна поръчка/пратка (от същата стока)

repeated [ri'pi:tid]
a повторен, неколкократен, многократен

repeatedly [ri'pi:tidli]
adv неведнъж, много пъти, нееднократно, често

repeater [ri'pi:tə]
1. човек, който повтаря/издава нещо чуто, издайник
2. часовник репетир
3. винтовка с пълнител, ам. револвер
4. мат. периодична дроб
5. тех. ретранслатор
6. ам. второгодник, репетент, повтарач
7. ам. рецидивист
8. ам. човек, който незаконно гласува два пъти

repeating rifle [ri'pi:tiŋ,raifl]
вж. repeater

repel [ri'pel]
1. отблъсквам, отбивам (удар, неприятел и пр.), отхвърлям (обвинение, молба и пр.)
2. отстранявам, разгонвам, отпъждам, пропъждам (u лоши мисли и пр.)
3. отблъсквам, отвращавам, будя отвращение (у)

repellent [ri'pelənt]
I. 1. отблъскващ
отвратителен, противен (to)
2. който прогонва, прогонващ (напр. насекоми)
II. n средство против насекоми

repent [ri'pent]
I. v разкайвам се (за), кая се (за), съжалявам (за) (и с of, с ger)
I REPENT (of) having wasted my time съжалявам, че си изгубих времето
I REPENT myself, it REPENTs me of my sins ост. разкайвам се за греховете си
II. a бот. пълзящ, увивен

repentance [ri'pentəns]
n разкаяние, покаяние, съжаление

repentant [ri'pentənt]
a разкаян, покаян, каещ се, REPENTANT tears сълзи на разкаяние

repentantly [ri'pentəntli]
adv с разкаяние/съжаление

repercussion [,ri:pə'kʌʃn]
1. exo, отзвук
2. често pl въздействие, отражение, влияние, последица
3. воен. откат на оръжие, ритване

repercussive [,ri:pə'kʌsiv]
1. даващ отражение, въздействуващ
2. отразен

repertoire ['repətwa:]
n фр. репертоар

repertory ['repətəri]
1. справочник, сборник, прен. съкровищница
2. театър с постоянен актъорски състав и разнообразен репертоар (и REPERTORY theatre/company)

repetend ['repətend]
1. мат. период (в десетична дроб)
2. рефрен

repetition [,repə'tiʃn]
1. повтаряне, повторение
2. научаване наизуст, нещо научено/което трябва да се научи наизуст
3. копие, имитация

repetitional [,repə'tiʃənəl]
a досадно повтарящ се

repetitionary [,repə'tiʃənəri]
вж. repetitional

repetitious [,repə'tiʃəs]
вж. repetitional

repetitive [ri'petitiv]
a повтарящ се, стандартен, сериен

repine [ri'pain]
v роптая, оплаквам се, проявявам недоволство (at, against)

repiningly [ri'painiŋli]
adv недоволно, с роптаене

replace [ri'pleis]
1. поставям/слагам пак на мястото
to REPLACE the receiver слагам слушалката, затварям телефона
2. връшам, възтановявам (пари, някого на длъжност и пр.)
3. заменям (с нов), замествам (by, with с)
impossible to REPLACE незаменим

replaceable [ri'pleisəbl]
a заменим

replacement [ri'pleismənt]
1. връщане/поставяне пак на мястото
2. връщане, възстановяване
3. заменяне, заместване, замяна, заместник
4. рl резервни части

replay [ri:'plei]
I. v повтарям (мач, сцена и пр.), просвирвам (запис)
II. n повторение (на мач и пр.), просвирване (на запис)

replenish [ri'pleniʃ]
v пълня/напълвам отново
снабдявам с нов запас (with)
to REPLENISH one's wardrobe попълвам гардероба си
REPLENISHed пълен, добре снабден

replenishment [ri'pleniʃmənt]
n попълване, (снабдяване с) нови запаси

replete [ri'pli:t]
a пълен, напълнен, изпълнен, наситен, преситен
натъпкан, претъпкан (with)
REPLETE with food сит, преял

repletion [ri'pli:ʃn]
n насита, пресита, пресищане
filled to REPLETION препълнен
full to REPLETION препълнен, преситен
to REPLETION до насита

replevin [ri'plevin]
n юр. връщане на неправилно взети с изпълнителен лист вещи, нареждане/дело за връщане на така взети вещи

replevy [ri'plevi]
I. вж. replevin
II. v юр. връщам си неправилно взети с изпълнителен лист вещи

replica ['replikə]
n точно копие, дубликат, репродукция

replicate ['replikeit]
I. 1. правя точно копие на/от, имитирам/копирам точно
2. прегъвам назад
3. ряд. отвръщам, отговарям
II. a бот. прегънат назад (за лист)

replication [,repli'keiʃn]
1. копие, реплика, копиране, имитация
2. отговор
3. юр. възражение на ищеца
4. бот. прегънатост

reply [ri'plai]
I. 1. отговарям, отвръщам (и с действие) (to)
2. юр. възразявам, правя възражение
II. n отговор, възражение
to say nothing in REPLY, to make no REPLY не отговарям нищо
REPLY paid отговор платен (за телеграма и пр.)

report [ri'pɔ:t]
I. 1. съобщавам, давам сведения (за), докладвам
правя доклад (to someone on something на някого за нещо), разказвам, описвам
it is REPORTed that съобщава се, че, говори се, че
2. парл. докладвам, че комисията се е занимала със законопроект
3. предавам (чужди думи)
REPORTed speech грам. непряка реч
4. правя/пиша репортаж/дописка (за)
репортер съм (for на)
5. донасям, съобщавам, обаждам (за) (престъпление и пр.), оплаквам се, правя оплакване (от)
6. представям се, явявам се (to) (и refl)
to REPORT to the police явявам се в полицията (за регистриране)
to REPORT for duty воен. явявам се на служба (след отсъствие)
to REPORT sick съобщавам, че съм болен
to REPORT out ам. връщам (законопроект) след обсъждане
II. 1. съобщение, сведения, бюлетин, доклад, отчет
отзив (on), дописка, репортаж
рl известия
law REPORTs юр. съдебни решения, които се използуват като прецеденти
the bill has reached the REPORT stage парл. законопроектът е готов за разглеждане
parliamentary REPORTs сборник с парламентарни дебати
2. воен. рапорт
3. слух, мълва
as REPORT has it/goes както се говори
mere/idle REPORTs само/празни слухове
to know something by REPORT знам нещо от слухове
it's a matter of current REPORT всички говорят за това
4. ученически бележник
бележки на ученик (и school REPORT)
5. репутация, име, слава
man of good/evil REPORT човек с добро/лошо име
6. изстрел, взрив, детонация, изгърмяване, гръмване
to be on REPORT подлежа на дисциплинарно наказание

reportable [ri'рɔ:təbl]
a подходящ за дописка

reportage [ri'рɔ:tidʒ]
1. репортаж, дописка
2. репортерски стил (и в литературата)
3. слух, мълва

report card [ri'pɔ:t,ka:d]
вж. report

reportedly [ri'pɔ:tidli]
adv според слуховете/сведенията

reporter [ri'рɔ:tə]
1. докладчик
2. репортер, дописник

reporting n репортаж

reposal [ri'pouzəl]
n упование, възлагане на надежда/доверие и пр

repose [ri'pouz]
I. v to REPOSE trust/confidence/hope, etc. in/on уповавам се/разчитам/възлагам надежда/вярвам на
II. 1. слагам, полагам (ръка, глава и пр.) (on)
2. лежа, легнал съм, почивам (си)
to REPOSE oneself лягам (да си почина)
to REPOSE in sleep/death лежа заспал/мъртъв
3. спирам се (on) (за мисли и пр.)
4. почивам, основан съм (on)
5. успокоявам, отморявам
III. 1. отдих, почивка
2. покой, спокойствие
3. сън
4. спокойствие, (само) увереност, самообладание
5. хармонии (на линии, цветове и пр.)
angle of REPOSE тех. ъгъл на естествения наклон/откос

reposeful [ri'pouzful]
1. успокояващ, успокоителен, вдъхващ спокойствие, лъхащ покой
2. спокоен, несмущаван

repository [ri'pɔzitəri]
1. склад, хранилище
2. съкровищница
3. лице, на което се поверява/доверява нещо

repossess [,ri:pə'zes]
1. възвръщам си (собствеността), вземам си обратно (неизплатена вещ)
2. връщам (някому) изгубена собственост/права (of)

repot [ri:'pɔt]
v (-tt-) слагам (растение) в друга (по-голяма) саксия

repoussee [rəpu:'sei]
1. фp. a щампован, изработен в релеф (за метал)
2. n щампован/релефно изработен метал (и REPOUSSEE work)

repp вж. rep

reprehend [,герri'hend]
v коря, укорявам, порицавам, осъждам

reprehensible [,repri'hensibl]
a укорен, осъдителен, заслужаващ порицание

reprehension [,repri'henʃn]
n укор, порицание, осъждане, неодобрение

represent [,repri'zent]
1. представям, изобразявам, изображение съм на, означавам, символизирам
to REPRESENT to oneself представям си, въобразявам си
2. представям (as), изкарвам, твърдя (to be че е)
3. опитвам се да обясня, настоявам, изтъквам
излагам, описвам (to someone)
to REPRESENT one's grievances казвам/излагам от какво съм недоволен
4. представям, играя (ролята на)
5. представям, представител съм на, замествам, заместник съм на
6. отговарям/съответcтвувам на

representation [,reprizen'teiʃn]
1. представяне, изобразяване, изображение, образ, символ
2. представление
3. посочване, изтъкване, излагане, изложение
4. официален протест, петиция
рl постъпки
to make REPRESENTATIONs to правя постъпки пред
5. избирателна система, избиратели (в даден район)
proportional REPRESENTATION пропорционална избирателна система
6. представителство, представително тяло, представител (и)

representational [,reprizen'teiʃənəl]
a изк. изобразителен, реалистичен, не абстрактен

representationalism [,reprizen'teiʃənəlizm]
1. изк. реализъм
2. фил. учение, според което непосредственият обект на познанието е идеята, a не видимият предмет

representative [,repri'zentətiv]
I. 1. представящ
изобразяващ, символизиращ (of)
to be REPRESENTATIVE of представям, олицетворявам
2. характерен, отличителен, типичен, показателен (of)
който добре представя (of)
3. пол. представителен
REPRESENTATIVE chamber народно събрание, камара
4. изк. реалистичен, изобразителен
II. 1. (типичен) представител, типичен пример
2. представител, депутат
House of REPRESENTATIVE s долната камара на Конгреса/на щатски законодателен орган (в САЩ)

repress [ri'pres]
1. сдържам, удържам, възпирам, обуздавам, усмирявам, ограничавам, сподавям
2. потъпквам, потушавам, смазвам
3. потискам (и псих.)

repression [ri'preʃn]
1. сдържане, удържане, възпиране, обуздаване, усмиряване, ограничаване, сподавяне
2. потъпкване, потушаване, смазване
3. потискане (и псих.)

repressive [ri'presiv]
1. потиснически, репресивен
2. ограничителен

reprieve [ri'pri:v]
I. 1. юр. отменям/отлагам изпълнението на (смъртна) присъда
2. давам отдих на
II. 1. юр. отменяне/отлагане на изпълнението на (смъртна) присъда
2. отдих, отмора

reprimand ['reprima:nd]
I. n порицание, мъмрене, укор
II. v порицавам, мъмря, укорявам

reprint [ri:'print]
I. v препечатвам, преиздавам
II. 1. ново издание (на книга)
2. (отделен) отпечатък

reprisal [ri'praizəl]
1. репресивна мярка, отплащане
pl репресалии
REPRISAL raid воен. наказателна акция
2. често рl компенсация

reproach [ri'proutʃ]
I. v упреквам, коря, укорявам, порицавам, осъждам, обвинявам, натяквам (на) (for, with за, заради)
II. 1. упрек, укор, порицание, осъждане, обвинение, натякване
above/beyond REPROACH безукорен
term of REPROACH укорителен/ругателен израз
look of REPROACH укорителен поглед
2. срам, позор
позорно петно (to)
to bring REPROACH on опозорявам, излагам

reproachful [ri'рroutʃful]
1. укорителен
2. ост. укорен, недостоен, срамен, позорен

reproachfully a укорително

reprobate ['reprəbeit]
I. 1. порицавам, осъждам, коря, укорявам
2. библ. отхвърлям, изоставям (някого)
II. a загубен, окаян, безпътен, развратен
III. 1. n загубен/окаян/безпътен човек
2. подлец, негодник

reprobation [,reprə'beiʃn]
n порицание, осъждане

reproduce [,ri:prə'dju:s]
1. възпроизвеждам, предавам (звук, прилика и пр.), повтарям, произвеждам отново
2. театр. поставям отново
3. препечатвам, правя/вадя копие от
4. размножавам (се), плодя се, развъждам (се)
to REPRODUCE oneself /one's kind продължавам рода си
5. зоол. подновявам (повреден орган)

reproducible [,ri:prə'dju:səbl]
a възпроизводим

reproduction [,ri:prə'dʌkʃn]
1. възпроизвеждане
2. репродукция, копие
3. размножаване, плодене, развъждане
4. ик. възпроизводство
5. зоол. подновяване (на повреден орган)

reproductive [,ri:prə'dʌktiv]
1. възпроизводителен
REPRODUCTIVE organs полови органи
2. плодовит

reprography [ri'prɔgrəfi]
n отпечатване и размножаване чрез ксерокс, микрофилми, офсет и пр

reproof [ri'ргu:f]
n укор, порицание, мъмрене, смъмряне
of REPROOF укорителен
to speak in REPROOF of осъждам, порицавам

reprovable a достоен за порицание

reprove [ri'pru:v]
v коря, укорявам, мъмря, смъмрям, осъждам, порицавам

reproving a укорен, укорителен

reprovingly a укорително

reps [reps]
вж. rep

reptile ['reptail]
1. зоол. влечуго
2. прен. влечуго, гад, мазник, блюдолизец
3. attr пълзящ, долен, низък, подъл, продажен

reptilian [rep'tiliən]
а, n (подобен на/отнасящ се до) влечуго

republic [ri'pʌblik]
n република
the REPUBLIC of letters литературният свят

republican [ri'pʌblikən]
1. a републикански
2. n републиканец

republicanism [ri'pʌblikənizm]
n републикански дух/убеждения

republish [ri:'pʌbliʃ]
v преиздавам, обнародвам отново

repudiate [ri'pju:dieit]
1. отричам, отхвърлям (обвинение и пр.), отричам се/отказвам се от, отхвърлям, отритвам (някого), отказвам да призная/допусна/имам работа с, отказвам да се подчиня на (власт)
2. отказвам да платя (дълг), отказвам да изпълня (задължение)
3. ост. развеждам се с, оставям (жена)

repudiation [ri,pju:di'eiʃn]
1. отричане, отхвърляне, отритване, осъждане
2. непризнаване, отказ да се плати (дълг), неизпълнение, отказване (от задължение)

repugn [ri'pju:n]
1. v ост. противопоставям се, съпротивлявам се, боря се (against)
2. отвращавам, противен/неприятен съм на
it REPUGNs me to противно ми е да

repugnance [ri'pʌgnəns]
1. отвращение, антипатия (to, against)
2. противоречие, несъвместимост, несъответствие (between, to, of, with)

repugnancy [ri'pʌgnənsi]
вж. repugnance

repugnant [ri'pʌgnənt]
1. противен, неприятен (to)
2. противоречащ, несъвместим (with)
3. поет. непокорен, упорит, непреклонен

repulse [ri'pʌls]
I. 1. отблъсквам, отбивам
2. оборвам, опровергавам
3. отблъсквам, отхвърлям (някого), прен. срязвам, чуквам
4. отвращавам
II. 1. отблъскване, отбиване, отпор, поражение
2. отказ, прен. срязване, чукване, неуспех, разочарование
to meet with/suffer a REPULSE отказват ми, срязват ме, претърпявам неуспех

repulsion [ri'pʌlʃn]
1. отблъскване (u физ.), отбиване
2. отвращение, антипатия

repulsive [ri'pʌlsiv]
1. физ. отблъскващ
2. отблъскващ, противен, неприятен, отвратителен
3. ост. студен, неприветлив, отблъскващ

reputable ['repjutəbl]
a почтен, достоен за уважение

reputation [,repju'teiʃn]
n репутация, име, слава, известност, реноме
person of REPUTATION човек, който се ползува с добро име
person of no REPUTATION/of small REPUTATION човек, който не се ползува с добро име
to have a REPUTATION for славя се/прочут съм с
to have the REPUTATION of (being) минавам за, за мене се говори, че съм

repute [ri'pju:t]
I. v ряд. главно pass мисля, смятам, считам
he is REPUTEd to be минава за, считат го за
to be well/highly REPUTEd ползувам се с добро име
to be ill REPUTEd ползувам се с лошо име/слава
II. reputation
of REPUTE известен, прочут
bad/ill REPUTE лоша слава
to be in bad REPUTE with ползувам се с лошо име/лоша слава пред/сред
to know by REPUTE познавам по име

reputed [ri'pju:tid]
1. известен, знаменит, прочут
2. предполагаем
REPUTED father предполагаем баща

request [ri'kwest]
I. 1. молба, искане
at the REQUEST of по молба/искане на
REQUEST stop спирка по желание
REQUEST programme програма по желание на радиослушателите
by REQUEST по (общо) желание
to make a REQUEST помолвам, обръщам се с молба (to)
2. молба, заявление, просба, заявка, поискване
on REQUEST при поискване
3. търг. търсене
to be in great REQUEST търся се много (за стока)
to come into REQUEST започвам да се търся
II. 1. моля, искам позволение
2. моля за, моля да бъда удостоен с, искам
you are kindly REQUESTed to умолявате се да

requiem ['rekwiem]
1. n лат. реквием (и муз.), заупокойна служба, панихида
2. прен. погребална песен

requiescat [,rekwi'eskæt]
n лат. заупокойна молитва

require [ri'kwaiə]
1. изисквам, искам
заповядвам (of), моля, настоявам, задължавам
to REQUIRE someone /of someone /from someone искам от някого
you are REQUIREd to трябва/длъжни сте да
REQUIREd reading задължителна литература (за изпит)
2. изисквам, нуждая се от
he didn't REQUIRE a second telling нямаше нужда да му се повтаря
it REQUIREd all his authority to нужен беше целият му авторитет да

requirement [ri'kwaiəmənt]
1. изискване, условие
to meet someone's REQUIREMENTs отговарям на изискванията/условията на някого, върша това, което иска някой
2. нужда, потребност, необходимост
the REQUIREMENTs of health грижите, необходими за здравето

requisite ['rekwizit]
1. a изискван, нужен, необходим (for)
2. n нещо нужно/необходимо, потребност
pl потреби, принадлежности

requisition [,rekwi'ziʃn]
I. 1. официално искане/нареждане/предписание
2. заявка, искане, търсене
to be in/under REQUISITION използван съм
3. воен. реквизиция
to bring/call into REQUISITION, to place/put, in REQUISITION реквизирам, използвам, прибягвам до
II. 1. реквизирам
2. правя заявка/искане (за)

requital [ri'kwaitl]
1. отплата, възмездие, отмъщение, наказание
in REQUITAL of/for в отплата за, като наказание за
2. награда, възнаграждение, компенсаци
to make full REQUITAL компенсирам напълно

requite [ri'kwait]
1. отплащам, отвръщам (for, with)
to REQUITE someone's love отговарям на любовта/чувствата на някого
2. възнаграждавам, отплащам се, отблагодарявам се
компенсирам за (with)
to REQUITE like for like прен. плащам със същата монета
3. отмъщавам си за (обида и пр.)

reran вж. rerun

reredos ['riədɔs]
n арх. декоративна преграда зад олтара

rerun ['ri:rʌn]
I. 1. кино, телев. показвам пак, повтарям (филм, програма)
2. сп. повтарям (състезание)
II. 1. кино, телев. повторение на филм/програма
2. сп. повторно състезание

resale ['ri:seil]
n препродажба

resat вж. resit

rescind [ri'sind]
v отменям, анулирам

rescission [ri'siʒn]
n отменяне, анулиране

rescript ['ri:skript]
n ист. рескрипт, едикт, декрет, постановление

rescue ['reskju:]
I. 1. спасявам, избавям, освобождавам, отървавам (from)
to RESCUE a drunkard избавям пияница от порока му, убеждавам пияница да не пие
2. юр. освобождавам незаконно
3. юр. възвръщам си насилствено (имущество)
II. 1. спасяване, избавяне, освобождаване, отърваване, спасение, освобождение
to come/go to the RESCUE of притичвам се на помощ на
2. юр. незаконно освобождаване
3. юр. насилствено възвръщане (на имущество)
4. attr спасителен
RESCUE mission ам. религиозна организация за подпомагане на бедни

rescuer ['reskjuə]
1. n спасител
2. v спасявам, избавям, освобождавам

research [ri'sə:tʃ]
I. 1. обик. pl (научно) изследване, проучване
piece of RESEARCH проучване, научна работа
RESEARCH work научноизследователска работа
2. търсене, дирене (for, after)
3. attr (научно) изследователски
II. v изследвам, проучвам (и с into)

researcher [ri'sə:tʃə]
n изследовател, изследвач

researchist [ri'sə:tʃist]
вж. researcher

reseat [ri:'si:t]
1. карам (някого) да седне пак
2. снабдявам с нови столове (театър и пр.)
3. слагам ново седалище на (стол, панталонu)

resect [ri'sekt]
v мед. правя ресекция

reseda [ri'si:də]
1. бот. резеда
2. резедав цвят

resell v препродавам

resemblance [ri'zembləns]
n прилика, сходство, подобие
to bear RESEMBLANCE to приличам на

resemble [ri'zembl]
v приличам на, подобен съм на

resent [ri'zent]
v негодувам (срещу), възмущавам се (от), чувствувам се обиден/засегнат (от)

resentful [ri'zentful]
1. възмутен, негодуващ, сърдит, обиден, засегнат
2. обидчив, злопаметен

resentment [ri'zentmənt]
n негодуване, възмущение
обида, засегнатост, яд (at, against)
to bear/feel no RESENTMENT against не се сърдя на
in RESENTMENT възмутен (о), сърдит (о)

reservation [,rezə'veiʃn]
1. уговорка, резерва, възражeние
with RESERVATION (s) под резерва
with some RESERVATION (s) с известни peзерви/уговорки
with RESERVATION of с изключение на
without RESERVATION напълно, изцяло, безрезервно, безусловно
to make RESERVATION s about/over резервирам се/правя уговорки относно
2. запазване, резервиране, ангажиране (на места и пр.), резервация
3. юр. запазване на право
4. резерват, бранище
5. авт. ивица (често преградена) между двете платна на магистрала
6. църк. нафора, взета за вкъщи (u RESERVATION of the Eucharist)

reserve [ri'zə:v]
I. 1. запазвам, задържам, съхранявам, скътвам, спестявам
to RESERVE oneself пазя силите си (for)
2. запазвам, резервирам, ангажирам (места и пр.)
3. предназначавам, определям, отреждам (for)
4. юр. запазвам (право на владение, контрол), запазвам си (право и пр.)
to RESERVE one's judgment отлагам (да съобщя) решението си
II. 1. запас, резерв (а)
in RESERVE в запас
2. фин. резервен фонд
gold RESERVE златно покритие
3. воен. резерв, запас (и рl)
4. сп. резервен играч
5. резерват, бранище
6. уговорка, предварително условие, ограничение
RESERVE price първоначална/минимална цена
with all RESERVE, with all proper RESERVEs под резерва, с уговорка
without RESERVE напълно, изцяло, безрезервно, безусловно, без ограничение на цената при наддаване (при търг)
7. сдържаност, резервираност, студенина, необщителност, потайност
to break through someone's RESERVE успявам да направя някого по-общителен
8. премълчаване/скриване на истината

reserved [ri'zə:vd]
1. сдържан, резервиран, студен, необщителен, потаен
2. запазен, резервиран, ангажиран (предварително)
3. воен. запасен, от запаса
RESERVED occupation пост/работа, от която лицето не може да бъде извикано на военна служба

reservedly [ri'zə:vidli]
adv сдържано, предпазливо

reservist [ri'zə:vist]
n воен. запасен войник, матрос и пр., резервист

reservoir ['rezəvwa:]
1. n фр. резервоар, басейн, водохранилище
2. източник, запас (of)

reshape [ri:'ʃeip]
1. преправям, променям, префасонирам
2. променям се, добивам нова форма (и refl)

reshuffle [ri:'ʃʌfl]
I. 1. разбърквам отново (картu)
2. прегрупирам, правя вътрешни промени (в правителство), реконструирам
II. n прегрупиране, преустройство, реконструкция (на правителство)

reside [ri'zaid]
1. живея, пребивавам
прекарвам (at, in)
2. присъщ/свойствен съм, седалището ми е
3. даден съм (за власт)
в ръцете съм (за право) (in)

residence ['rezidəns]
1. престой, живеене, пребиваване
RESIDENCE is required служителят трябва да живее в учреждението
2. местожителство, местопребиваване, жилище, седалище, резиденция
place of RESIDENCE местожителство
in RESIDENCE в резиденцията/двореца, задължен да живее там, където работи/учи
the undergraduates are not yet in RESIDENCE студентите не ca се върнали в университета/в колежа си
to take up one's RESIDENCE заселвам се, настанявам се, живея (at в)
3. превз. голяма/хубава къща/дом

residency ['rezidənsi]
1. ист. (официално) пребиваване/резиденция на британски резидент в двора на индийски владетел
2. територия под контрола на чужд резидент
3. ам. (период на) лекарска специализация

resident ['rezidənt]
I. 1. който живее/прекарва/пребивава (на дадено място), местен, който живее (задължително) там, където работи
RESIDENT population местно население
RESIDENT physician лекар, който живее в болница
2. непрелетен (за птица)
3. присъщ, свойствен, на който седалището е
даден (in)
RESIDENT in the nerves чието седалище са нервите
right RESIDENT in the nation право (дадено) на народа
II. 1. местен жител (и local/native RESIDENT)
foreign RESIDENT чужд поданик (в дадена страна)
2. пол. резидент, (дипломатически) представител

residential [,rezi'denʃl]
a жилищен (за квартал), с жилищни помещения (за учебно заведение и пр.), в който може да се живее (по-дълго) (за хотел)
RESIDENTIAL qualifications изискване избирателите да живеят в избирателния район

residentiary [,rezi'denʃəri]
I. 1. отнасящ се/свързан с метожителство
2. изискващ да се живее на дадено място/в дадена енория
II. n свещеник, задължен да живее в енорията си

residua вж. residuum

residual [ri'zidjuəl]
I. 1. останал, остатъчен
2. мат. останал след изваждане
3. необяснен (за грешка при изчисление)
II. 1. мат. остатък
2. вж. residuum
3. отпадъчен продукт/материал
4. остатъчно явление/ефект (след боледуване и пр.)
5. ам. обик. рl хонорар (на автор, актъор) за всяко повторно изпълнение (на пиеса, роля и пр.)

residuary [ri'zidjuəri]
a останал, остатъчен
RESIDUARY legatee наследник на имущество, останало след изплащане на всички задължения

residue ['rezidju:]
1. остатък
2. юр. това, което е останало от наследство след изплащане на всички задължения
3. residuum

residuum [ri'zidjuəm]
1. остатък (и мат.)
2. хим. утайка, вещество, останало след изгаряне или изпарение
3. мат. необяснена грешка
4. отпадъчен продукт/материал

resign [ri'zain]
1. предавам, оставям, предоставям (to), отказвам се от (право и пр.), снемам от себе си (отговорност)
to RESIGN all hope (из) оставям всяка надежда
2. refl предавам се, оставям се, предоставям се, подчинявам се, покорявам се
примирявам се (to)
3. подавам оставка, напускам служба/работа (и to RESIGN one's job)
to RESIGN from the Cabinet напускам правителството

resignation [,rezig'neiʃn]
1. оставка
to give/send in/turn in one's RESIGNATION подавам оставка
2. примирение със съдбата, смирение, покорство, търпение

resigned [ri'zaind]
a примирен, смирен, покорен, безропотен

resignedly [ri'zainidli]
adv примирено, с примирение, покорно, безропотно

resile [ri'zail]
1. отскачам
2. приемам отново първоначалната си форма, връщам се в първоначалното си положение
3. гъвкав/еластичен/як/жилав съм
4. отвръщам се (from от) (нещо неприятно)

resilience [ri'ziliəns]
1. гъвкавост, еластичност, пъргавост, подвижност
2. жилавост, якост, издръжливост

resiliency [ri'ziliənsi]
вж. resilience

resilient [ri'ziliənt]
1. гъвкав, еластичен, подвижен пъргав
2. жилав, як, издръжлив

resin ['rezin]
I. n (растителна) смола, колофон
II. v насмолявам

resinaceous [,rezi'neiʃəs]
a смолист

resinate ['rezineit]
вж. resin

resinous ['rezinəs]
вж. resinaceous

resist [ri'zist]
I. 1. съпротивлявам се/противопоставям се (на), не се поддавам на, устоявам/издържам (на), отблъсквам, отбивам, устойчив съм (на)
2. въздържам се от
she can't RESIST chocolate не може да се въздържи от шоколад/да яде шоколад
he can't RESIST joking не може да не се пошегува
II. n предпазен пласт (боя и пр.)

resistance [ri'zistəns]
1. съпротива (и воен.), съпротивление (и ел.), противодействие, противопоставяне
устойчивост, издръжливост (to)
line of least RESISTANCE линия на най-малкото съпротивление
2. attr съпротивителен

resistant [ri'zistənt]
1. a съпротивителен, съпротивяващ се
устойчив, издръжлив (to)
2. n resister

resister [ri'zistə]
n противник, човек, който се съпротивлява/бори
passive RESISTER участник в/привърженик на пасивна съпротива

resistibility [ri,zistə'biliti]
n съпротивляемост

resistible [ri'zistəbl]
a на който може да се устои/да се окаже съпротива, удържим

resistless [ri'zistlis]
a поет. непреодолим, неизбежен

resistor [ri'zistə]
n ел. съпротивление, резистор

resit [ri:'sit]
v -sat явявам се за втори път на (изпит)

resoluble ['rezəljubl]
1. разложим (into), разтворим
2. разрешим

resolute ['rezəlju:t]
a решителен, решен, твърд, непоколебим

resolution [,rezə'lju:ʃn]
1. решение, резолюция
to adopt/carry/pass/take a RESOLUTION вземам решение (за събрание)
to make good RESOLUTIONs/a New Year RESOLUTION решавам да направя нещо хубаво, вземам чудесни решения, имам добри намерения
2. решителност, твърдост, непоколебимост
man of RESOLUTION твърд/решителен човек
3. разлагане на съставни части, анализ
превръщане (into)
4. разрешение (на задача)
5. разсейване (на съмнения)
6. мед. разнасяне (на оток и пр.)
7. проз. замяна на дълга сричка с две къси
8. муз. разрешение (на дисонанс)
9. лит. развръзка

resolve [ri'zɔlv]
I. 1. решавам, вземам решение (on) (и с ger)
to be RESOLVEd to твърдо съм решен да
2. скланям, накарвам, убеждавам
подтиквам, подбуждам (into) (с ger, to с inf)
3. разрешавам (задача, спор и пр.)
4. разсейвам, разпръсквам (съмнения)
5. слагам край на (застой и пр.)
6. разладам се, разлагам (се), разтварям (се)
7. анализирам
8. превръщам (се), свеждам (се) (into)
the House RESOLVEd itself into a committee Камарата се учреди като пленарна комисия
9. мед. разнасям се (за оток и пр.)
10. муз. разрешавам (се) (за дисонанс)
11. лит. стигам до/постигам/давам развръзка
II. 1. решение
good RESOLVEd добри намерения
2. решителност, твърдост, непоколебимост, смелост, кураж

resolved [ri'zɔlvd]
a (твърдо) решен, непоколебим

resolvent [ri'zɔlvənt]
1. хим. разтворител
2. мед. резолвент

resonance ['rezənəns]
n резонанс

resonant ['rezənənt]
1. еклив, звънлив, звучен, плътен
2. ехтящ, кънтящ (with от), с добър резонанс

resonate ['rezəneit]
v резонирам, отеквам

resonator ['rezəneitə]
n резонатор

resorb [ri'sɔ:b]
v поглъщам отново, резорбирам

resorption [ri'sɔ:pʃn]
n резорбция

resort [ri'zɔ:t]
I. 1. прибягвам, обръщам се (to до, към)
2. посещавам (често), навестявам, спохождам, стичаме се
отивам (to в)
II. 1. прибягване, средство
without RESORT to без да прибягна до, без да си послужа с
in the/as a last RESORT в краен случай, като последно средство
court of last RESORT последна инстанция
2. посещаване, посещение, посещаемост
3. тълпа
4. често посещавано място
place of popular/great RESORT много посещавано място/заведение
to encourage the RESORT of scholars, etc. привличам (посещения на) учени и пр
5. курорт (и health/holiday RESORT)
6. attr курортен

resound [ri'zaund]
1. еча, ехтя, кънтя, тътна (with)
2. отеквам (се)
3. нося се, разнасям се, прокънтявам (за слава и пр.), прославям се
4. прослaвям
to RESOUND the praise of възхвалявам, славословя

resounding [ri'zaundiŋ]
1. кънтящ, ехтящ
2. шумен, звучен, сърдечен (за смях)
RESOUNDING success огромен/шумен успех
RESOUNDING victory решителна победа

resource [ri'sɔ:s]
1. обик. pl средства, ресурси, възможности, държавни ресурси, ам. налични средства
natural RESOURCEs природни богатства
2. средство, начин, способ, похват, ход, хитрина, средство за прехрана
to be at the end of one's RESOURCEs изнемогвам, не мога повече, не знам вече какво да правя
to draw on one's own RESOURCEs върша нещо сам (без чужда помощ), сам се оправям
to leave someone to his own RESOURCEs оставям някого сам (да си блъска главата)
to be left/thrown on/upon one's own RESOURCEs оставен съм сам на себе си/сам да се оправям
to have no inner RESOURCEs (of character) нямам вътрешни възможности, не ми достигат сили
3. начин за прекарване на времето, развлечение
4. находчивост, съобразителност, досетливост, изобретателност
man of RESOURCE съобразителен/находчив човек, човек, който умее да се измъква от трудни положения
5. ост. възможност за подкрепа/помощ
lost without RESOURCE безвъзвратно изгубен

resourceful [ri'sɔ:sful]
a находчив, съобразителен, досетлив, изобретателен

respect [ri'spekt]
I. 1. почит, уважение, зачитане, внимание
out of RESPECT to/for от уважение към
to have RESPECT for, to hold in RESPECT уважавам, почитам, зачитам
with all RESPECT to your great learning мойте уважения към големите ви знания (следва някакво възражение)
RESPECT of persons раболепие, пристрастие
2. рl почитания
give my best RESPECTs to предайте моите почитания/поздрави на
3. отношение
in/with RESPECT to по отношение на, колкото се отнася до, във връзка с
without RESPECT to без оглед на
in this (one) RESPECT (само) в това отношение
to have RESPECT to отнасям се до, свързан съм с, вземам под внимание
in RESPECT that ост. понеже, тъй като
II. 1. почитам, уважавам, зачитам, тача
2. спазвам (правила и пр.)
3. щадя, отнасям се с внимание към, не се натрапвам на
to RESPECT persons раболепнича, проявявам пристрастие

respectability [ri,spektə'biliti]
1. почтеност, порядъчност
2. рl обществени условности, благоприличие

respectable [ri'spektəbl]
I. 1. почтен, достоен за уважение, уважаван, порядъчен, приличен (за дрехи и пр.)
2. значителен, доста голям, големичък, немалък
3. доста добър, поносим, сносен, търпим
II. n почтен човек

respecter [ri'spektə]
n пo RESPECTER of persons човек, който не отдава значение на обществените различия

respectful [ri'spektful]
a почтителен
at a RESPECTFUL distance на почтено разстояние

respectfully [ri'spektfuli]
adv почтително
RESPECTFULLY yours с почит (на края на писмо)

respecting [ri'spektiŋ]
prep относно

respective [ri'spektiv]
a съответен, относителен
they went to their RESPECTIVE rooms всеки си отиде в стаята

respectively [ri'spektivli]
adv съответно, поотделно

respirable ['respirəbl]
a който може да се диша

respiration [,respi'reiʃn]
1. дишане
2. дъх

respirator ['respireitə]
1. респиратор
2. газова маска

respiratory ['respirətəri,ri'spaiərətəri]
a дихателен

respire [ri'spaiə]
1. дишам, вдишам и издишам, вдишвам
2. поемам дъх, отдъхвам си, почивам си
3. ободрявам се, съвземам се, идвам на себе си
4. ост. излъчвам, от мене лъха

respite ['respait]
I. 1. отдих, почивка, отмора
without (a) RESPITE неуморно, без почивка
2. временно облекчение, отсрочка, временно спиране на изпълнение на присъда
II. 1. давам отдих на, облекчавам временно
2. давам отсрочка на, отлагам, забавям, временно спирам изпълнението на присъда

resplendence [ri'splendəns]
n блясък

resplendency [ri'splendənsi]
вж. resplendence

resplendent [ri'splendənt]
a блестящ, бляскав, сияен

respond [ri'spɔnd]
I. 1. отговарям
2. отзовавам се, обаждам се, отвръщам, реагирам
отзивчив съм (to)
to RESPOND to kindness разбирам от добро
to RESPOND to treatment реагирам/поддавам се на лечение
3. ост. отговарям, съответствувам, подходящ cъм
4. ам. юр. отговорен съм
to RESPOND in damages длъжен съм да платя обезщетение
II. 1. църк. ектения
2. арх. подпорна колона

respondent [ri'spɔndənt]
I. 1. отговарящ
2. отзивчив (to)
3. юр. обвиняем
II. 1. защитник (на теза и пр.)
2. юр. обвиняем, ответник (особ. при бракоразводно дело)

response [ri'spɔns]
1. отговор
2. отзив, отклик, отзвук
3. църк. ектения

responsibility [ris,pɔnsi'biliti]
1. отговорност
position of RESPONSIBILITY отговорен пост/място
on one's own RESPONSIBILITY на своя отговорност
2. задължение

responsible [ri'spɔnsibl]
1. отговорен (to someone for something), свързан с отговорност
2. отговорен, разумен, (благо) надежден, сигурен, почтен

responsions [ri'spɔnʃnz]
n pl първи университетски изпит (в Оксфорд)

responsive [ri'spɔnsiv]
1. отговарящ, служещ за отговор
2. отзивчив, съчувствен, впечатлителен
3. църк. с ектения

responsory [ri'spɔnsəri]
n църковен химн след четене на евангелието, респонзориум

rest [rest]
I. 1. почивка, отдих, отмора, покой, спокойствие, мир
at REST в покой, неподвижен, спокоен, успокоен, в гроба, починал
to bring to REST спирам (нещо)
to come to REST спирам
to go to one's REST умирам, почивам
to lay to REST погребвам, прен. отстранявам окончателно, премахвам (съмнения и пр.)
to have/take a/one's REST почивам си
to have a good night's REST спя/наспивам се добре
to set someone's mind at REST успокоявам някого
to set a question at REST уреждам въпрос
2. място за почивка, спирка, приют, подслон
3. подпора, опора, подложка, подставка, стойка
4. муз., проз. пауза
5. attr почивен, за почивка
II. 1. почивам (си), отпочивам (си), отдъхвам (си), отморявам се, лежа/стоя неподвижно, давам почивка/отдих/спокойствие на, успокоявам (се), спокоен съм
let/may he REST in peace мир на праха му
God REST his soul бог да го прости
2. почивам, лежа, облягам се, опирам се (on)
крепя се, основан съм (on)
3. слагам, облягам, закрепвам, подпирам (on, against)
4. спирам се, попадам, насочен съм (за поглед)
to let one's eyes REST on спирам поглед върху
5. основавам. базирам (on)
възлагам (надежда), надявам се, уповавам се, разчитам (on)
6. оставам незасят (за земя)
7. ам. юр. преставам да викам повече свидетели/да представям повече доказателства
to REST one's case приключвам с изложението си (за прокурор, адвокат)
the matter cannot REST here работата не се свършва с това, не можем да оставим нещата така
III. 1. the REST остатък, останала част, останалите, другите, останалото
and (all) the REST of it и така нататък, и прочие
for the REST иначе, във всяко друго отношение
2. фин. резервен фонд
IV. 1. оставам (в дадено състояние)
(you may) REST assured that бъдете/можете да бъдете уверени/сигурни, че
to REST satisfied доволен съм
2. to REST with в ръцете съм на, възложен съм на, завися от, падам върху (за отговорност)
it RESTs with you to decide ти трябва да решиш
it does not REST with me не зависи от мене

restate [ri:'steit]
v излагам отново/по различен начин

restatement n повторно заявяване (по нов начин)

restaurant ['restərɔ:ŋ]
n ресторант

rest-cure ['restkjuə]
n лечение чрез почивка

rest-day ['restdei]
n почивен ден

rested ['restid]
a отпочинал, отмoрен

restful ['restful]
1. спокоен, тих, мирен
2. успокоителен

rest home ['rest,houm]
n почивен/старчески дом

rest house ['rest,haus]
n странноприемница, хижа, заслон

resting-place ['restiŋpleis]
1. място за почивка
2. прен. вечно жилище (и last RESTING-PLACE)

restitution [,resti'tju:ʃn]
1. възвръщане, възстановяване
to make RESTITUTION of something to someone връщам някому нещо
2. компенсация, обезщетение, възмездие
to make RESTITUTION компенсирам, обезщетявам
3. възвръщане към първоначалната форма/положение (порaди еластичност)

restive ['restiv]
1. опак, неподатлив (на контрол), непокорен
2. restless
3. a който не може да стои на едно място, нетърпелив, непокорен, неспокоен

restless ['restlis]
a неспокоен, нервен, който не може да си намери място/не го свърта на едно място

restlessly a неспокойно

restlessness n безпокойство

re-stock v снабдявам с нова стока

restoration [,restə'reiʃn]
1. връщане, възвръщане
2. възстановяване, възобновяване, подновяване, поправка, реставриране, реставрация
3. пол. реставрация
the RESTORATION Реставрацията на английската монархия през 1660 г
4. attr възстановителен
RESTORATION от епохата на Реставрацията на английската монархия

restorative [ri'stɔ:rətiv]
I. 1. възстановителен
2. тонизиращ
II. n тоник, тонизиращо/укрепващо лекарство

restore [ri'stɔ:]
1. връщам, възвръщам (нещо взето) (to)
2. възстановявам, подновявам, реставрирам, реконструирам
3. възстановявам, връщам, възвръщам (към предишно състояние) (to)
to RESTORE someone to health възстановявам здравето на някого, излекувам някого
to RESTORE someone to his rights възвръщам/възстановявам правата на някого, реабилитирам някого

restorer [ri'stɔ:rə]
1. реставратор
2. възстановително средство

restrain [ri'strein]
1. въздържам, задържам, удържам, сдържам
възпирам, ограничавам, обуздавам, попречвам (from с ger)
2. затварям, арестувам

restrained [ri'streind]
a сдържан, умерен

restraint [ri'streint]
1. въздържане, сдържане, възпиране, ограничаване, обуздаване, ограничение, прен. спирачка
without RESTRAINT свободно, на воля, необуздано
in RESTRAINT of за ограничение нa
to put a RESTRAINT on обуздавам, ограничавам, усмирявам, укротявам, действувам сковаващо
to break through every RESTRAINT, to break loose from all RESTRAINT, to throw off all RESTRAINT преставам да се въздържам, отпускам се, пускам му края, върша своеволия
2. сдържаност, резервираност, самообладание, умереност
3. строгост (на стил)
4. затваряне (в арест и пр.)
under RESTRAINT под арест, в приют за душевно болни

restrict [ri'strikt]
v ограничавам
стеснявам (to, within)
to be RESTRICTed to advising позволено ми е/мога само да давам съвети

restricted [ri'striktid]
1. ограничен, тесен
2. за тесен/ограничен кръг
3. поверителен
RESTRICTED area авт. участък с ограничена скорост, ам. район, забранен за военни

restriction [ri'strikʃn]
n ограничение

restrictive [ri'striktiv]
a ограничителен

rest room ['rest,rum]
n ам. обществена тоалетна

result [ri'zʌlt]
I. v резултат/последица съм, произлизам, произтичам, следвам (from)
nothing RESULTed from нищо не излезе от
to RESULT in имам за резултат/последица, свършвам с
it RESULTed in nothing това не доведе до нищо
it RESULTed badly свърши зле, резултатът беше лош
II. n резултат, последица, ефект, изход

resultant [ri'zʌltənt]
I. 1. произтичащ, произлизащ
2. равнодействуващ, сумарен
II. n физ., мат. резултатна/равнодействуваща сила

resume [ri'zju:m]
I. 1. вземам/заемам/окупирам отново, получавам обратно, възвръщам си
to RESUME one's seat сядам отново/пак
2. почвам отново, подновявам, възобновявам, продължавам (след прекъсване)
to RESUME a story продължавам/подемам пак разказ
3. резюмирам, правя резюме, обобщавам
II. n фр. резюме, обобщение

resumption [ri'zʌmpʃn]
1. вземане/добиване отново, получаване обратно
2. подновяване, възобновяване, продължаване

resumptive [ri'zʌmptiv]
a обобщаващ, резюмиращ

re-surface [ri:'sə:fis]
1. настилам/асфалтирам наново
2. изплувам (за подводница и пр.)

resurgence [ri'sə:dʒəns]
n съживяване, възраждане, активизиране

resurgent [ri'sə:dʒənt]
a надигащ/съживяващ се отново, възраждащ се, активизиращ се

resurrect [,rezə'rekt]
1. възкресявам, съживявам
2. възобновявам, съживявам, въвеждам отново (в употреба)
3. възкръсвам
4. изравям (от земята)

resurrection [,rezə'rekʃn]
1. възкресение
2. възкресяване, съживяване, възобновяване
RESURRECTION man body snatcher

resurrectionist [,rezə'rekʃənist]
1. body snatcher
2. ам. човек. който вярва във възкресението на мъртвите
3. човек, който възкресява/възобновява (одичай и пр.)

resuscitate [ri'sʌsiteit]
1. възкресявам, съживявам (и мед.), възвръщам към живот, възобновявам
2. възкръсвам, съживявам се, възраждам се

resuscitation [ri,sʌsi'teiʃn]
1. възкресяване, съживяване
2. мед. реанимация
3. възкръсванe, оживяване, съживяване, възраждане

resuscitator [ri'sʌsiteitə]
n кислороден апарат

ret [ret]
1. кисна, топя (лен, коноп)
2. намокрям се, изгнивам (за сено)

retail ['ri:teil]
I. 1. продажба на дребно
by RETAIL на дребно
2. attr на дребно
RETAIL dealer търговец на дребно
II. adv на дребно
III. 1. продавам (се) на дребно (at, for за)
2. разправям, раздрънквам

retailer [ri'teilə]
1. търговец на дребно
2. разпространител (на слухове и пр.)
RETAILER of gossip клюкар

retain [ri'tein]
1. задържам, запазвам, спирам, възпирам
to RETAIN hold of държа, не изпускам
2. крепя, поддържам
RETAINing wall подпорна стена
3. помня, запомням
4. ангажирам, запазвам предварително (маса и пр.), ангажирам предварително (адвокат)
RETAINing fee предварителен хонорар на адвокат

retainer [ri'teinə]
1. юр. договор с адвокат
2. retaining fee вж. retain
3. човек от свитата на благородник, придворен, дългогодишен прислужник (в семейство), слуга, прислужник (и прен.)
4. тех. застопоряващо устройство, осигурител, фиксатор

retake [ri:'teik]
I. 1. вземам (си) обратно, превземам отново
2. фотографирам/снемам отново, правя дубъл
II. n преснимане на кадър, дубъл

retaliate [ri'tælieit]
1. отплащам/отвръщам/отговарям със същото, връщам си, отмъщавам си
2. прилагам репресалии, водя митническа война

retaliation [ri,tæli'eiʃn]
n отплата, отмъщение, репресивна мярка

retaliatory [ri'tælieitəri]
a в отплата, за отмъщение, репресивен

retard [ri'ta:d]
1. забавям, спъвам, преча на, възпрепятствувам
RETARDed бавно развиващ се (за дете)
2. забавям се, бавя се

retardant [ri'ta:dənt]
a забавящ, спъващ

retardate [ri'ta:deit]
n бавноразвиващ се човек

retardation [,rita:'deiʃn]
1. забавяне, спъване
2. закъснение, закъсняване

retardment [ri'ta:dmənt]
вж. retardation

retch [retʃ]
1. v повдига ми се, повръща ми се
2. n повдигане, гадене

retention [ri'tenʃn]
1. задържане, запазване, ангажиране
2. спиране, възпиране
3. запомняне, запаметяване

retentive [ri'tentiv]
1. задържащ, запазващ (влага и пр.) (of)
RETENTIVE memory силна/добра памет
2. прикреляващ, за прикрепване

rethink [ri:'θiŋk]
I. v (-thought) помислям си/премислям/обмислям отново/пак
II. n разг. повторно обмисляне
you'd better have a RETHINK не е зле да си помислиш пак

rethought вж. rethink

reticence ['retisns]
1. сдържаност, резервираност
2. затвореност, необщителност, мълчаливост, потайност
3. премълчаване

reticent ['retisnt]
1. сдържан, резервиран
2. затворен, необщителен, мълчалив, потаен
който мълчи/премълчава (about, on, upon)

reticle ['retikl]
1. опт. визирен кръст
2. географска мрежа

reticulate [ri'tikjulit]
a мрежест, мрежовиден

reticulated [ri'tikjuleitid]
вж. reticulate

reticulation [ri,tikju'leiʃn]
n мрежовидна шарка/фигура/строеж

reticule ['retikju:l]
1. ост. дамска (плетена) чанта
2. reticle

retina ['retinə]
n (pl-nas, -ae) анат. ретина

retinue ['retinju:]
n свита, кортеж

retire [ri'taiə]
I. 1. оттеглям се, отдръпвам се, уединявам се
to RETIRE (to bed/to rest/for the night) лягам си
to RETIRE into oneself затварям се в себе си
to RETIRE from the world оттеглям се от света, уединявам се, ставам монах/отшелник
2. воен. отстъпвам (to, from), давам заповед за отстъпление, оттеглям
3. оттеглям се, напускам работа, излизам в оставка/пенсия, пенсионирам се
to RETIRE on a pension пенсионирам се
retiring age възраст за пенсиониране, пенсионна възраст
4. пенсионирам, уволнявам
5. фин. изтеглям/изваждам от обръщение
6. крикет, бейзбол приключвам играта, бивам принуден да приключа/принуждавам да приключи играта
7. сп. спечелвам окончателно за последен път (първенство)
II. n воен. заповедза отстъпление, отбой
to sound the RETIRE свиря отбой

retired [ri'taiəd]
1. усамотен, уединен, самотен
2. в оставка, пенсиониран, напуснал работа, ликвидирал
RETIRED list списък на офицери в оставка
RETIRED pay пенсия

retirement [ri'taiəmənt]
1. оттегляне, отдръпване, оставка, пенсиониране
2. уединяване, уединение, усамотение, уединено място

retiring [ri'taiəriŋ]
1. скромен, стеснителен
2. сдържан, резервиран, затворен, необщителен, саможив

retool [ri:'tu:l]
1. снабдявам с нови съоръжения
2. реорганизирам, модернизирам

retort [ri'tɔ:t]
I. v отговарям, отвръщам (дръзко/язвително/остроумно), отплащам със същото
обръщам (подигравка, довод) (on, against срещу)
II. n отплата, отмъщение, репресивна мярка, дързък/язвителен/остроумен отговор
III. n реторта
IV. v хим. дестилирам

retortion [ri'tɔ:ʃn]
1. обръщане/прегъване/извиване назад
2. репресивна мярка

retouch [rir'tʌtʃ]
v ретуширам, внасям поправки в

retrace [ri'treis]
1. проследявам (нещо) до източника му
2. преповтарям си
3. възстановявам в паметта си, мъча се да си спомня
4. връщам се по
to RETRACE one's steps/way връщам се по стъпките си/по същия път, прен. преценявам/обмислям пак миналите си постъпки

retract [ri'trækt]
1. дръпвам (сe) назад, отдръпвам (се), прибирам (се), свивам (се), скъсявам (се)
2. вземам назад, оттеглям (думи), отказвам (се) /отричам (се) /отмятам се (от)
3. отменям, анулирам

retractable a който може да бъде оттеглен, отменим

retractation [,ri:træk'teiʃn]
1. отказване, отричане, отмятане
2. отменяне, анулиране

retractile [ri:'træktail]
a който може да се дръпва назад/прибира/свива/скъсява

retraction [ri'trækʃn]
1. дръпване назад, прибиране, свиване, скъсяване, сбръчкване, ретракция
2. retractation

retractive [ri'træktiv]
1. retractile
2. анат. свивателен

retractor [ri'træktə]
n анат. свивателен мускул

retral ['ri:trəl]
a зоол. гръбен, заден

retread [ri:'tred]
I. v авт. възстановявам, регенерирам (гума)
II. 1. авт. възстановена/регенерирана гума
2. ам. нещо поправено/ремонтирано
3. ам. преквалифициpан пенсионер

retreat [ri'tri:t]
I. 1. отстъпвам (и воен.), оттеглям се, отдръпвам се
2. шах оттеглям (фигура)
II. 1. воен. (сигнал за) отстъпление, отбой, отдръпване
to beat a RETREAT бия отбой (и прен.)
to sound a/the RETREAT давам сигнал за отстъпление, бия отбой
to make good one's RETREAT отстъпвам в пълен ред, прен. измъквам се благополучно
2. воен. заря
3. уединение, усамотение, усамотеност
4. усамотено място, убежище, прибежище, приют, общежитие, бърлога, свърталище
5. рел. уединяване/оттегляне за молитва
to go into RETREAT уединявам се да се моля

retrench [ri'trentʃ]
1. съкращавам, намалявам, ограничавам (разходи, срок и пр.)
2. съкращавам, махвам, отстранявам (пасаж и пр.)
3. правя икономии, намалявам разходите си

retrenchment [ri'trentʃmənt]
1. съкращаване, съкращение, ограничаване, намаляване, скъсяване, премахване, отстраняване
2. икономии
3. воен. ист. резервен/вътрешен окоп

retrial [ri:'traiəl]
n юр. повторно разглеждане на дело

retribution [,retri'bju:ʃn]
n възмездие, отплата, отмъщение, наказание

retributive [ri'tribjutiv]
a наказателен, служещ за наказание

retributory a наказателен

retrievable a възвратим

retrieval [ri'tri:vəl]
1. (въз) връщане
2. поправяне, подобряване, подобрение, възстановяване
beyond/past RETRIEVAL непоправим
3. спасяване, спасение, избавяне, отърваване
information RETRIEVAL изч. тех. обработване на информация

retrieve [ri'tri:v]
I. 1. възвръщам си, получавам/намирам отново
2. припомням (си)
3. поправям (грешка и пр.), подобрявам, оправям, възстановявам (положение, финансово състояние)
4. спасявам, избавям, отървавам (from, out of)
5. намирам и донасям (дивеч-за куче)
6. сп. успявам да върна (топка)
7. изч. тех. обработвам (информация)
II. вж. retrieval

retriever [ri'tri:və]
n порода ловджийско куче

retroact [,retrou'ækt]
1. реагирам, действувам в обратна посока
2. юр. имам обратна сила

retroaction [,геtrоu'ækʃn]
1. обратно действие
2. юр. обратна сила

retroactive [,retrou'æktiv]
a с обратна сила

retrocede [,retrou'si:d]
v оттеглям се, отдръпвам се, отстъпвам (и територия)

retrocession [,retrou'seʃn]
n отстъпване (на територия)

retrochoir ['retroukwaiə]
n арх. пространство зад олтара

retroflex ['retroufleks]
1. извит/обърнат назад
2. фон. ретрофлексиран

retroflexed ['retrouflekst]
вж. retroflex

retrograde ['retrəgreid]
I. 1. обърнат/насочен назад, отстъпателен, обратен (и за ред)
2. влошаващ се, водещ към по-лошо
3. назадничав, ретрограден, реакционен
II. n назадничав/ретрограден човек, дегенерирал човек
III. 1. движа се/отивам назад/в обратна посока, оттеглям се, отстъпвам
2. влошавам се, дегенерирам, регресирам

retrogression [,retrə'greʃn]
n упадък, регрес, дегенерация

retrogressive a упадъчен

retrorocket ['retrə,rɔkit]
n косм. спомагателна ракета за намаляване скоростта на космически кораб

retrorse [ri'trɔ:s]
a бот., зоол. обърнат назад/надолу

retrospect ['retrəspekt]
I. n преглед на миналото, поглед към миналото
in RETROSPECT като погледнем назад (към минало събитие)
II. v поглеждам назад (към миналото), премислям минали събития

retrospection [,retrə'spekʃn]
n връщанe към миналото, хвърляне поглед назад към миналото

retrospective [,retrə'spektiv]
I. 1. ретроспективен (и за изложба), обърнат назад (към миналото)
2. с обратна сила
3. намиращ се зад някого, обърнат назад (за поглед)
II. n ам. ретроспективна/юбилейна изложба

retrousse [rə'tru:sei]
a фp. чип (за нос)

retry [ri:'trai]
v разглеждам отново (дело), съдя отново

retsina [ret'sinə]
n вид ароматно гръцко вино

rettery ['retəri]
n топило (за лен и пр.)

return [ri'tə:n]
I. 1. връщам се (to в, from от) (и на някакъв въпрос, към някакъв навик и пр.)
2. връщам
слагам обратно (to, into)
3. отплащам (се), отвръщам (на), отговарям (на)
to RETURN someone's love/affection отговарям на чувствата на някого
to RETURN thanks чета молитва (след ядене), отговарям на/благодаря за наздравица/съболезнования
4. донасям, докарвам, давам (доход и пр.)
5. отговарям, отвръщам, възразявам
6. съобщавам официално, обявявам, декларирам
to RETURN (a verdict of) guilty юр. признавам за виновен
to RETURN the details of one's income декларирам доходите си (за облагане)
to be RETURNed as unfit for work/military service обявяват ме за инвалид/негоден за военна служба
to RETURN a soldier as killed вписвам името на войник в списъка на убитите
7. избирам (за депутат) (to Parliament, etc. в парламента и пр.)
8. карти връщам цвета на партнъора си
9. сп. връщам (топка)
10. арх. правя чупка (за/на стена)
II. 1. връщане
the RETURN of the seasons смяната на годишните времена
by RETURN (of post) с обратна поща
2. връщане, възвръщане (на вещ, симптом и пр.)
for sale or RETURN търг. за продажба или да се върне (обратно на доставчика)
3. отплата, възмездие, възнаграждение, компенсация
in RETURN в замяна, в отговор, срещу това
in RETURN for срещу, в отговор/замяна на
4. често рl печалба, доход, постъпление, добив, рандеман
5. (служебно) съобщение, доклад, отчет, данъчна декларация
6. често рl резултат от избoри, избиране (за депутат)
7. рl статистически данни
8. рl върнати/непродадени стоки
9. арх. чупка, извивка, ъгъл (на стена)
10. завой, извивка (на път и пр.)
11. сп. връщане на удар, удар в отговор на друг
12. карти връщане на цвят
13. юр. връщане/предаване на изпълнителен лист и пр. на съответната инстанция
14. RETURN ticket
15. pl вид мек тютюн
16. attr обратен, в обратна посока, повторен, даден в отговор на друг
RETURN game/match мач реванш
(I wish you) many happy RETURNs (of the day) честит рожден ден, за много години

returnable [ri'tə:nəbl]
1. подлежащ на връщане (за стока)
2. юр. който трябва да се върне (в съответната инстанция)

returnee [ritə:'ni:]
1. n ам. човек, който се е върнал (отнякъде)
2. демобилизиран войник

returning officer [ri'tə:niŋ'ɔfisə]
n чиновник, под чийто надзор се извършват парламентарни избори

return ticket [ri'tə:n,tikit]
n билет за отиване и връщане

reunion [ri'ju:niən]
1. повторно обединяване
2. среща, събиране (на бивши колеги, съученици и пр.)
family REUNION семейна среща

reunite ['ri:ju:'nait]
v събирам (се) отново, съединявам се/обединявам се отново
to be REUNITEd with one's family връщам се пак пpи/в семейството си

re-up [ri:'ʌр]
v (-pp-) v ам. записвам се пак доброволец (в армията)

rev [rev]
I. 1. увеличавам броя на оборотите (на двигател)
форсирам, ускорявам (и с up), пускам (двигател)
2. въртя се, работя (за двигател)
II. n оборот (на двигател)
III. n разг. свещеник, игуменка

revalidate v подновявам законната сила

revamp [ri:'væmp]
1. поправям, закърпвам (и обувка)
2. разг. подновявам, преработвам

revanchism [ri'va:nʃizm]
n пол. реваншизъм

reveal [ri'vi:l]
1. откривам, разбулвам
2. разкривам, разгласявам, издавам
3. показвам, проявявам (качества и пр.)

reveille [ri'veli]
n воен. заря

revel [revl]
I. 1. гуляя, пирувам, веселя се
2. наслаждавам се, предавам се, отдавам се (in)
to REVEL in gossip душа давам за клюки
3. to REVEL away изгулявам, прахосвам
II. n често рl пир, гуляй, веселие, веселба
REVEL rout ост. гуляйджии

revelation [,revə'leiʃn]
1. откриване
2. разкриване, разбулване
3. откровение
4. откритие
5. the REVELATION (of St John), REVELATION s библ. откровението на св. Йоан, апокалипсисът

reveller ['revlə]
n гуляйджия, веселбар

revelry ['revlri]
n гуляй, пируване, веселба, веселие

revenant ['revənənt]
n човек, завърнал се от оня свят/от изгнание, дух, привидение

revenge [ri'vendʒ]
I. v отмъщавам (си) за (и refl)
to REVENGE an insult on/upon someone отмъщавам си някому за обида
to REVENGE someone отмъщавам заради някого
to be REVENGEd on someone, to REVENGE oneself on someone отмъщавам си някому
II. 1. отмъщение, мъст, отмъстителност
in REVENGE/as a REVENGE за отмъщение
to have/get one's REVENGE, to take REVENGE отмъщавам си (on someone на някого, for something за нещо)
2. cn. реванш

revengeful [ri'vendʒful]
a отмъстителен

revengefulness n отмъстителност

revenger [ri'vendʒə]
n отмъстител

revenue ['revinju:]
1. (годишен) доход, приход на държавното съкровище
отдел за държавните приходи (и inland REVENUE, ам. internal REVENUE)
to defraud the REVENUE ощетявам държавата
2. pl доходи, приходи, постъпления
3. attr митнически
REVENUE cutter полицейски митнически катер
REVENUE officer митнически/акцизен чиновник
REVENUE stamp гербова марка
REVENUE tax държавен данък, акциз

reverberant [ri'və:bərənt]
a ехтящ, отекващ

reverberate [ri'və:bəreit]
1. отразявам, отеквам, еча, ехтя, кънтя, отеквам се
2. въздействувам, отразявам се (on, upon)

reverberating furnace [ri'və:bəreitiŋ,fə:nəs]
n метал. отражателна пещ

reverberation [ri,və:bə'reiʃn]
1. отразяване, отражение
2. гръм, ехтене, кънтеж, ечене, ехо
3. рl прен. дъздействие, отражение

reverberatory [ri'və:bəreitəri]
a отражателен
REVERBERATORY furnace reverberating furnace

revere [ri'viə]
v почитам, уважавам, тача, благоговея пред

reverence ['revərəns]
I. 1. почит, уважение, благоговение
to hold in REVERENCE, to feel REVERENCE for уважавам, благоговея пред
2. преподобие, преосвещенство
his REVERENCE шег. светиня му
3. ост. реверанс, поклон
II. вж. revere

reverend ['revərənd]
I. 1. (досто) почтен
2. църк. преподобен
Very REVEREND негово преподобие
Right REVEREND негово преосвещенство (титла на владика)
Most REVEREND негово високо преосвещенство (титла на архиепископ, на католически епископ)
REVEREND Mother (майка-) игуменка
II. n pl свещеници, духовни лица

reverent ['revərənt]
a почтителен, благоговеен

reverential [revə'renʃl]
вж. reverent

reverently a почтително

reverie ['revəri]
1. замисленост, замечтаност, унесеност, блян, блянове, мечта, мечти, мечтание
to fall into a REVERIE замислям се, замечтавам се
2. ост. налудничава идея, заблуда

revers [ri'viə]
n (pl без изменение) ревер, капак (на джоб и пр.)

reversal [ri'və:sl]
1. обръщане
преобръщане, кaтypване, разместване, връщане (назад), промяна
2. тех. обръщане посоката на движението, реверсиране, обратно движение/ход
3. ел. смяна на полярността
4. метеор. смяна на посоката на вятъра на 180
5. юр. отменяне, анулиране
6. влошаване

reverse [ri'və:s]
I. a обратен
противоположен (to), опак, извърнат, преобърнат, който е надолу с главата
REVERSE side обратна страна, опако, гръб
REVERSE gear авт. (зъбно колело за) обратен ход
REVERSE fire воен. огън откъм тила
II. 1. обръщам (в обратна посока/наопаки/надолу), преобръщам, катурвам, размествам, променям
to REVERSE arms воен. обръщам пушките с приклада нагоре
to REVERSE the order of поставям в обратен ред
their positions are now REVERSEd сега положението им е разменено
2. тех. давам обратен/заден ход, обръщам, реверсирам
reversing light авт. светлина за заден ход
3. започвам да се въртя в обратна посока (при валc)
4. отменям, анулирам
to REVERSE the charge (s) съобщавам на централата, че повиканото по телефона лице ще плати разговора
to REVERSE oneself ам. отмятам се (от споразумение и пр.)
III. 1. нещо противоположно/обратно
very much/quite the REVERSE точно обратното
REVERSEyour remarks are the REVERSE of polite забележките ви съвсем не са любезни
2. обратна страна (на монета и пр.)
3. тех. (даване на) заден ход, реверсиране, реверсиращ механизъм
to put a car into REVERSE давам заден ход
to go into REVERSE давам заден ход, прен. отмятам се
4. ел. превключване
5. неуспех, несполука, поражение
in REVERSE обратно, в обратна посока
to take in the REVERSE воен. нападам/обстрелвам откъм тила

reversible [ri'və:səbl]
I. 1. обратим
2. тех. реверсивен, с обратен ход, който може да бъде обърнат
3. с две лица (за плат)
II. n плат/палто и пр. с две лица

reversion [ri'və:ʃn]
1. връщане (към предишно състояние, навuк и пр.)
2. биол. атавизъм, реверсия (и REVERSION to type)
3. юр. реверсия, връщане на имот на дарителя/наследниците му (обик. след смъртта на временнuя притежател), право на наследяване на такъв имот
in REVERSION подлежащ да се върне на дарителя/наследниците му (за имот)
4. осигуровка/застраховка за живот
5. право на заемане на длъжност след овакантяването и, нещо, което човек очаква/има право да наследи

reversional [ri'və:ʃənəl]
a юр. зависещ от смъртта на временния притежател

reversionary [ri'və:ʃənəri]
вж. reversional

reversioner [ri'və:ʃənə]
n юр. наследник на имот и пр., върху който друг има временни права

revert [ri'və:t]
1. връщам се (to) (към предишното състояние, на даден въпрос и пр.), изпадам пак в диво състояние, влошавам се пак (след подобрение), регресирам
2. юр. бивам върнат на предишния собственик (за имот)
to REVERT to the state ставам собственост на държавата
3. ряд. обръщам (поглед)
to REVERT one's steps връщам се назад (по стъпките си)

revet [ri'vet]
v (-tt-) стр. облицовам (с камък и пр.)

revetment [ri'vetmənt]
1. n стр. (каменна/бетонна) облицовка
2. подпорна стена

review [ri'vju:]
I. 1. преглеждам (отново)
2. правя преглед на, хвърлям поглед върху, връщам се мислено към
3. воен. правя преглед на (войски и пр.)
4. рецензирам, пиша рецензии/критики
to be favourably REVIEWed получавам добри отзиви (за книга и пр.)
5. юр. преразглеждам
6. преговарям, правя преговор на (нещо изучено)
II. 1. преглед, преглеждане, разглеждане
to come under REVIEW бивам разглеждан
2. (хвърляне) поглед назад, връщане към миналото
to pass one's life in REVIEW прeмислям (отново) целия си живот/минало
3. воен. преглед (на войски)
4. рецензия, критика, отзив
REVIEW copy екземпляр, даден за рецензиране
5. преговор (на нещо изучено)
6. юр. преразглеждане
7. периодично списание

reviewal n преглеждане

reviewer [ri'vju:ə]
n рецензент, критик

revile [ri'vail]
v ругая, наругавам, хокам (и с at, against)

revilement n ругатня

revise [ri'vaiz]
1. преглеждам, проверявам, ревизирам, поправям
to REVISE one's sentiments/opinions ревизирам променям oтношенията/мненията си
2. преработвам, подобрявам (издание)
the Revised Version подобрен превод на Библията (1870-1884)
the Revised Standard Version ам. превод на Библията от 1946-1952г
3. преговарям (нещо изучено)

revision [ri'viʒn]
1. повторно преглеждане, проверка, преглед, ревизия
2. преработено/подобрено издание
3. преговор

revisionist [ri'viʒənist]
1. n пол. ревизионист
2. attr ревизионистки

revisory [ri'vaizəri]
a ревизионен

revival [ri'vaivl]
1. съживяване, връщане към живот, идване в съзнание
2. възраждане, подем, възход
the REVIVAL of Learning/Letters Възраждането, Ренесансът
3. възобновяване, възстановяване (и на пиеса), нова постановка (на пиеса)
REVIVAL of old customs възстановяване на стари обичаи
4. религиозна/сектантска кампания

revivalist [ri'vaivəlist]
1. рел. сектант, ентусиазиран религиозен проповедник
2. възстановител (на стари обичаи и пр.)

revive [ri'vaiv]
1. идвам на себе си/в съзнание, свестявам се
2. съживявам (се) (и прен.), възкресявам, връщам към живот (и прен.), възраждам (се), подновявам, възстановявам (и пиеса и пр.)

reviver [ri'vaivə]
1. подновител, възстановител
2. sl. възбудително питие
3. препарат за освежаване на цветове и пр

revivification n съживяване

revivify [ri'vivifai]
1. съживявам, връщам към живот
2. възстановявам

revocable [ri'voukəbl]
a отменяем

revocation [,revə'keiʃn]
n отменяне, анулиране

revoke [ri'vouk]
I. 1. отменям, анулирам
2. отнемам (разрешително и пр.), вземам си назад (обещание и пр.)
3. карти правя ренонс
II. n карти ренонс

revolt [ri'voult]
I. 1. възставам, разбунтувам се, вдигам се (against)
to REVOLT from/against a ruler отхвърлям владетел
to REVOLT to someone въставам и минавам на страната на някого
his REVOLTed subjects въстаналите му поданици
2. отвращавам се, погнусявам се, възмущавам се, негодувам (against, at, from)
3. отвращавам, погнусявам, възмущавам
II. 1. въстание, бунт, бунтарство, бунтарски дух
in REVOLT въстанал
to rise in REVOLT въставам, вдигам се
2. отвращение, погнуса, възмущение, негодувание

revolting [ri'voultiŋ]
a отвратителен, противен, гнусен, гаден, възмутителен

revolute ['revalu:t]
a бот. с извит надолу край

revolution [,revə'luʃn]
1. въртене, завъртане, оборот
2. периодична смяна, връщане
3. революция
4. коренна промяна/преустройство/прелом

revolutionary [,revə'luʃənəri]
1. a революционен
2. n революционер

revolutionist [revə'lu:ʃənist]
n революционер

revolutionize [revə'lu:ʃənaiz]
1. революционизирам
2. променям коренно

revolve [ri'vɔlv]
1. въртя (се)
2. връщам се периодически
3. обмислям, премислям, обсъждам (и to REVOLVE in one's mind)

revolver [ri'vɔlvə]
1. револвер
2. тех. барабан

revue [ri'vju:]
n театр. ревю

revulsion [ri'vʌlʃn]
1. рязка промяна, обрат, прелом
2. погнуса, отвращение, отвръщане
3. мед. ревулсия, отвличане

reward [ri'wɔ:d]
I. 1. (парична) награда, възнаграждение
in REWARD for като награда за
the financial REWARDs of материалната изгода от
2. възмездие, наказание
gone to his REWARD починал, отишъл си от тоя свят, на оня свят
II. v награждавам (with), възнаграждавам, отплащам се за, компенсирам
it is REWARDing to струвa си да

reword [ri:'wə:d]
v редактирам отново, изразявам другояче/с други думи

rewording n промяна на словореда

rewrite [ri:'rait]
I. 1. написвам/преписвам отново
2. редактирам отново, давам/правя нова редакция на
II. n преработен текст, нова версия/редакция
REWRITE man жур. стилизатор

reynard ['renəd]
n Кума Лиса

rhaeto-romanic [,ri:tourə'mænik]
a реторомански

rhapsode ['ræpsoud]
n старогр. рапсод

rhapsodic [гæр'sɔdik]
1. възторжен, приповдигнат, бомбастичен
2. несвързан, разбъркан

rhapsodical [гæр'sɔdikəl]
вж. rhapsodic

rhapsodist ['ræpsədist]
n рапсод

rhapsodize ['ræpsədaiz]
v превъзнасям се, говоря с голям възторг (about, on, over)

rhapsody ['ræpsədi]
1. муз. рапсодия
2. възторжено/бомбастично/приповдигнато съчинение/реч

rhatany ['rætəni]
1. юж. -ам. храст (Krameria)
2. cyшени корени от този храст

rhea [riə]
n зоол. юж. -ам. щраус

rhenish ['reniʃ]
1. a рейнски
2. n рейнско вино

rhenium ['ri:niəm]
n хим. рений

rheostat ['ri:oustæt]
n ел. реостат

rhesus ['ri:səs]
n маймуна резус (Macaca mulata) (и RHESUS monkey)
RHESUS baby бебе, родено с отрицателен резус-фактор
RHESUS -factor резус/RH-фактор

rhetor ['ri:tə]
1. старогр. ретор
2. прен. оратор, вития (и пренебр.)

rhetoric ['retərik]
n реторика, красноречие

rhetorical [ri'tɔrikəl]
a риторичен
RHETORICAL question риторичен въпрос, въпрос за ефект

rhetorician [,retə'riʃn]
n оратор, вития

rheum [ru:m]
1. n ост. секреция, хрема
2. поет. сълзи

rheumatic [ru:'mætik]
I. a ревматичен
RHEUMATIC fever остър ставен ревматизъм
II. 1. човек, страдащ от ревматизъм
2. рl разг. ревматични болки

rheumaticky [ru'mætiki]
a разг. ревматичен

rheumatism ['ru:mətizm]
n ревматизъм

rheumy ['ru:mi]
1. a ост. хремав
2. влажен, сълзящ

rhinal ['гainəl]
a анaт. носен, назален

rhinestone ['rainstoun]
1. кристал
2. изкуствен диамант

rhino ['rainou]
I. разг. съкр. от rhinoceros
II. n sl. пари, мангизи

rhinoceros [rai'nɔsərəs]
n носорог

rhizome ['raizoum]
n бот. коренище, ризом

rhodium ['roudiəm]
n хим. pодий

rhododendron [,roudə'dendrən]
n бот. рододендрон

rhodora [rou'dourə]
n бот. сев. -ам. растение

rhomb [rɔm]
n ромб

rhombic ['rɔmbik]
a ромбичен

rhomboid ['rɔmbɔid]
n ромбоид

rhombus ['rɔmbəs]
n (pl-buses, -bi) pомб

rhomhi вж. rhombus

rhubarb ['ru:ba:b]
1. бот. ревен (Rheum)
2. разг. глъчка
3. sl. шумна кавга, караница
4. sl. глупости

rhumb [rʌm]
n мор. румб

rhyme [raim]
I. 1. рима, римувана дума
in RHYME в рими, римуван
double/female/feminine RHYME женска рима
single/male/masculine RHYME мъжка рима
imperfect RHYME непълна рима
2. често рl римувано стихотворение, стихче
without RHYME or reason ни в клин, ни в ръкав
II. 1. римувам, пиша (римувани) стихове
2. римувам се (with)
прен. хармонирам, съгласувам се (with)

rhymer ['raimə]
n стихоплетец

rhymester ['raimstə]
вж. rhymer

rhythm [riðm]
n ритъм

rhythmic ['riðmik]
a ритмичен, (от) мерен

rhythmical ['riðmikəl]
вж. rhythmic

riant ['raiənt]
a книж. засмян

rib [rib]
I. 1. ребро
to poke/dig someone in the RIBs ръчкам/сръчквам някого в ребрата
2. парче месо от ребрата
3. остър край, ръб, удебеление, изпъкнала ивица на плат, лице на ластик (при плетене), ивица между бразди
4. тех. реборд
5. ребро, склон на планина
6. жилка на лист, нервюра, ос на перо
7. рудна жила
8. ав. ребро, нервюра
9. арх. ребро на кръстовиден свод
10. стр. надлъжна греда на покрив
11. мор. шпангоут
12. радиална пръчка на чадър
13. стр. основна/подпорна греда
14. шег. жена, съпруга, ребро Адамово
15. ам. sl. закачка, шега, пародия
II. 1. правя ръбове/бразди, набраздявам, плета ластик
2. стр. укрепвам/заякчавам с греди/ребра
3. sl. закачам, дразня

ribald ['ribəld]
I. 1. неприличен, нецензурен, цапнат в устата
2. подигравателен, непочтителен, груб (за език, смях и пр.)
II. n циник, мръсник, сквернословец

ribaldry ['ribəldri]
1. неприличен/нецензурен език, сквернословие, нецензурност
2. непочтителност, груби шеги

riband ['ribənd]
вж. ribbon

ribbed [ribd]
1. с ръбове, ръбест, на ивици/райета, рипсен, ластичен (за плетка)
2. герипт (за хартия)

ribbing ['ribiŋ]
1. ребра
2. ластик (плетка)

ribbon ['ribən]
I. 1. панделка, лента (и на орден), тясна ивица
2. рl парцали
3. рl юзди
to take the RIBBONs карам кола
RIBBON building/development (безпланов) строеж на къщи край шосе
II. 1. украсявам с панделки/ленти
2. разкъсвам на ленти/парцали
3. образувам/правя ивици, нашарвам с ивици/резки

rice [rais]
I. 1. ориз (Oryza sativa)
rough RICE арпа
2. attr оризов, оризен
II. v ам. настъргвам във форма на оризови зрънца

rice-field ['raisfi:ld]
n оризище

rich [ritʃ]
I. 1. богат, заможен
2. богат, съдържащ много (in)
RICH in minerals, etc. богат на минерали и пр
3. богат, хубав, скъп, разкошен, пищен, великолепен, със сложна украса (with от)
4. богат, обилен, тлъст, мазен, тучен, хранителен, силно подправен, пикантен, много сладък
RICH milk гъсто мляко
RICH wine силно вино
RICH odour силен аромат
5. плодороден, изобилен, богат
6. мек, плътен (за цвят, глас и пр.)
7. гъст (за боя)
8. разг. много забавен
that's RICH! често ирон. много смешно! неповторимо
9. sl. нецензурен
II. n the RICH богатите (хора)

richard roe ['ritʃəd'rou]
n юр. въображаем ответник

riches ['ritʃiz]
1. богатство
2. богатства, съкровища, ценности

richly ['ritʃli]
1. богато, разкошно, пищно
2. напълно

richness ['ritʃnis]
1. богатство, великолепие
2. изобилие, пищност, избуялост
3. мазнина, хранителност, тучност

rick [rik]
I. n копа, купа (сено и пр.)
II. v натрупвам/събирам на копа
III. вж. wrick

rickets ['rikits]
n pl рахит (изъм)

rickety ['rikiti]
1. рахитичен
2. слаб, неустойчив, не сигурен, колеблив (за движение)
3. разнебитен, разхлопан

Rickey ['riki]
n питие от джин, сода и подправки

rickrack ['rikræk]
n назъбен ширит за гарнитура

ricksha ['rikʃɔ:]
n рикша

rickshaw ['rikʃɔ:]
вж. ricksha

ricochet ['rikouʃei]
I. n рикошет
II. v (-tt-) рикоширам, отскачам, отплесвам се

ricrac вж. rickrack

rictus ['riktəs]
1. ширина на устния отвор, отворено положение на устата
2. неволно зяпване/хилене

rid [rid]
1. отървавам, спасявам, избавям (of)
to get RID of, to RID oneself of отървавам се от
2. ост. премахвам, очиствам

ridable ['raidəbl]
a на/по който може да се язди

riddance ['ridns]
n отърваване, спасение, избавяне
it was a good RIDDANCE добре се отървахме (от някого, нещо), добре, че се махна
good RIDDANCE! прав му/ти/и и пр. път

ridden вж. ride

riddle [ridl]
I. n гатанка, загадка (и прен.)
to ask someone a RIDDLE (за) давам някому гатанка
to read a RIDDLE отгатвам гатанка, разбулвам/разбирам загадка
to talk in RIDDLEs говоря с гатанки/със загадки, говоря загадъчно
II. 1. отгатвам (гатанка), разбулвам, разбирам (загадка)
2. говоря с гатанки/със загадки
III. 1. решето, едро сито
2. тех. екран, щит
IV. 1. сея, пресявам
2. прен. пресявам, проверявам внимателно
3. надупчвам (с куршуми и пр.), правя на решето
4. прен. зачесвам (с въпроси и пр.), съсипвам, оборвам
5. рр пълен
прояден, прогнил, разяден (with с, от)

ride [raid]
I. 1. яздя, яхам (кон)
to RIDE to death съсипвам (кон-от яздене)
to RIDE a race участвувам в конно надбягване
to RIDE for a fall яздя лудо, прен. търся си белята, пол. сам си докарвам поражението
2. возя се (с автобус, влак и пр.) (in, on), яздя (велосипед)
3. возя, повозвам, качвам (на превозно средство)
to RIDE a child on one's back нося дете на гръб
4. обикалям, обхождам, пропътувам, прекосявам, изминавам, (разстояние)
to RIDE a ford минавам река в брод на кон
5. вървя, движа се (за превозно средство)
6. нося се, движа се, плувам, плъзгам се
the bird/ship was riding (on) the wind/the waves птицата/корабът се носеше по вятъра/вълните
7. на котва съм (и to RIDE at anchor)
to RIDE hard клатушкам се (за закотвен кораб)
8. измъчвам, потискам, не оставям на мира, тормозя, вадя душата на, владея
to be ridden by fears измъчват ме страхове
to be ridden by prejudices жертва съм на предразсъдъци
9. ам. sl. дразня, закачам, измъчвам, тормозя
10. тежа (за ездач-еди-колко килограма)
11. с прил. съм за езда
the ground rode hard after the frost след мраза земята беше твърда за яздене
12. държа крак (на педал)
13. надвиснал съм над
14. свивам се, за да намаля силата на удар
to let something RIDE не се занимавам вече с нещо, зарязвам нещо
to RIDE again възстановявам се, възвръщам силите си
to RIDE high имам успех
to RIDE one's hobby начесвам си крастата
to RIDE herd on ам. sl. следя, проверявам
to RIDE a joke to death повтарям шега до втръсване, прекалявам с шега
ride at насочвам (се) към (с кон)
ride away заминавам, отдалечавам се
ride down настигам, задминавам, събарям, стъпквам, сгазвам
ride off ride away
to RIDE off on a side issue отплесвам се, отвличам се от темата
ride on завися от, разчитам на
to RIDE on someone's success възползувам се от успеха на някого
ride out излизам с кола/на езда, мор. издържам на (буря), излизам от затруднение, преодолявам
ride up идвам/приближавам се на кон и пр., измъквам се, изскачам, вдигам се нагоре (за дреха)
II. 1. езда
разходка (на кон, велосипед, с кола и np.), пътуване
to give someone a RIDE качвам някого на колата си
to take for a RIDE качвам на колата си, вземам на подбив, подигравам се/майтапя се с, измамвам, изигравам, мятам
ам. sl. (отвличам и) убивам, пречуквам, очиствам
bumpy RIDE пътуване по неравен път, друсане
to steal a RIDE возя се/пътувам без билет
2. алея, път, просека
3. влакче, виенско колело (в увеселителен парк)

rider ['raidə]
1. конник, ездач
2. пътник
3. допълнителна клауза, допълнение (към документ), особено мнение, препоръка (към присъда), законопроект на трето четене
4. мат. задача за проверка на теорема, извод

riderless ['raidəlis]
a без ездач

ridge [ridʒ]
I. 1. гребен (на хълм, вълна), хребет, било, планинска верига
2. водораздел
3. подводна скала, риф
4. стр. било на покрив
5. ивица между бразди
6. ръб, рязка, изпъкнала ивица
II. 1. набраздявам (се), набръчквам (се), образувам ивици
2. насаждам в леха

ridged [ridʒd]
1. ръбест, на ивици, набразден
2. стр. двустранен (за покрив)

ridge-piece ['ridʒpi:s]
n хоризонтална греда на покрив

ridge-pole ['ridʒpoul]
вж. ridge-piece

ridge-tile ['ridʒtail]
n капак (керемида)

ridge-tree ['ridʒtri:]
вж. ridge-piece

ridgy ['ridʒi]
вж. ridged

ridicule ['ridikju:l]
I. 1. присмех, подигравка, подбив, осмиване
to hold up to RIDICULE осмивам, излагам на присмех
2. ост. посмешище
II. v осмивам, подигравам

ridiculous [ri'dikjuləs]
a смешен, за смях, нелеп, абсурден

riding ['raidiŋ]
I. 1. езда
2. път (през/край гора)
II. n административна единица на графството Йоркшир

riding-breeches ['raidiŋbritʃiz]
n pl панталони за езда, брич

riding-habit ['raidiŋhæbit]
n дамски костюм за езда

riding hall ['raidiŋ,hɔ:l]
n (покрит) манеж

riding-lamp ['raidiŋlæmp]
n мор. светлина на мачтата на закотвен кораб

riding-light ['raidiŋlait]
вж. riding-lamp

rife [raif]
1. (широко) разпространен
to be RIFE ширя се, разпространявам се, нося се (за слух)
2. RIFE with пълен с
to be RIFE with гъмжа от, изобилствувам с, пълен съм с

riff [rif]
n джазов рефрен

riffle [rifl]
I. n ам. улей за промиване на злато и пр
II. v ам. промивам (злато и пр.) в улей
III. 1. бъркам/разбърквам (картu) с помощта на палците
2. прелиствам с палец (through)
3. въртя (нещо) в ръка
4. ам. образувам бързеи/вълнички
IV. 1. ам. бързей, вълнички
2. бъркане на карти с помощта на палците, шум от такова бъркане на карти

riffler ['riflə]
n рифелна пила

riff-raff ['rifræf]
n сган, измет, утайка, боклук, отпадъци

rifle [raifl]
I. 1. пушка, винтовка
2. нарез (на оръжие)
3. рl воен. стрелци, стрелкова част
II. 1. претършувам и обирам, плячкосвам
2. правя витлов нарез (на оръжие)

rifle-bird ['raiflbə:d]
n австралийска райска птица

rifle-green ['raifl,gri:n]
a, n тъмнозелен (цвят)

rifle-grenade ['raiflgri,neid]
n пушечна граната

rifleman ['raiflmən]
1. стрелец
2. rifle-bird

rifle-range ['raiflreindʒ]
1. стрелбище, 2.
within RIFLE-RANGE в обсега на пушечна стрелба

rifle-shot ['raiflʃɔt]
1. пушечен изстрел, разстояние един пушечен изстрел
2. (добър/отличен) стрелец

rift [rift]
I. 1. пукнатина, цепнатина
RIFT in the clouds разкъсване на облачността
2. недоразумение, спор, разрив, отчуждаване
RIFT in the lute обстоятелство, което нарушава щастието/хармонията
II. v разцепвам (се), напуквам (се), разкъсвам (се)
III. n плитчина

rig [rig]
I. 1. снабдявам (с такелаж, платна и други съоръжения), подготвям (се) за пътуване (за кораб)
2. снабден съм с такелаж и пр
3. монтирам
пригодявам (for)
4. обличам, снабдявам (с дрехи и пр.)
екипирам (обик. с out)
rig out мор. екипирам, снабдявам с такелаж и пр., разг. обличам, здокарвам, екипирам
rig up rig out 2., монтирам, построявам/нагласявам/инсталирам на бърза ръка/как да е/с подръчни материали, скалъпвам (и прен.)
II. 1. мор. такелаж и система от платна
2. съоръжения, апаратура, устройство
3. разг. облекло, тоалет, вид, фасон, каяфет
in full RIG издокаран, облечен официално
4. ам. екипаж (хора и коне)
5. сондова кула
III. v (-gg-) нагласявам (за собствена изгода), фалшифицирам (изборни резултати и пр.)
to RIG the RIG market изкуствено повишавам/понижавам цените на борсата
IV. 1. измама, шмекерия
2. борc. спекулативна сделка, спекулация, изкуствено повишаване/понижаване на цените

rigadoon [rigə'du:n]
n старинен бърз танц

rigging ['rigiŋ]
1. мор. такелаж, платна и други съоръжения
2. такелаж
3. разг. облекло

right [rait]
I. 1. верен, точен, правилен, прав, който се търси/има предвид
the RIGHT time точното време
is this the RIGHT house/way, това ли е къщата/пътят (който търсим)? am I RIGHT for Paris? това ли е влакът/пътят за Париж? the RIGHT man in the RIGHT place подходящ човек за дадена/всяка служба
the sum won't come RIGHT сборът не излиза
things will come RIGHT всичко ще се оправи
to know the RIGHT people имам (силни) връзки
have you got the RIGHT fare? имате ли точно пари? (за билет)
the ball is RIGHT тенис топката е добра/вътре
to get something RIGHT разбирам (правилно)
let's get this RIGHT да се разберем по този въпрос
to put/set something RIGHT оправям/изправям/уреждам нещо
to put a watch RIGHT нагласявам/сверявам часовник
to put someone RIGHT поправям/коригирам някого, оправям/излекувам някого
to set oneself RIGHT on a matter осведомявам се по даден въпрос
to set oneself RIGHT with someone оправдавам се пред някого
that's RIGHT! точно така! именно! all RIGHT добре
it's all RIGHT for you to laugh лесно ти е да се смееш
Mr/Miss RIGHT шег. бъдещият съпруг/съпруга
2. справедлив, честен, почтен, прав
I thought it RIGHT to счетох за (най-) правилно/уместно/за свой дълг да
to do the RIGHT thing постъпвам почтено
3. прав, на правилно мнение
RIGHT you are! RIGHT oh! разг. добре! дадено! ясно
4. здрав, в добро/нормално състояние, нормален
to feel all RIGHT добре съм, чувствувам се добре
not (quite) RIGHT in the/in one's head, not in one's RIGHT mind не с всичкия си (ум)
all is RIGHT with the world всичко e наред, всичко в света е хубаво
as RIGHT as rain/as a trivet съвсем здрав, в отлично състояние/положение
5. лицев, горен
RIGHT side/way up изправен, изправено
RIGHT side out с лицевата страна навън
6. десен (обр. на ляв)
on one's RIGHT side отдясно, от дясната (ми) страна
RIGHT hand/arm прен. дясна ръка, пръв помощник
to put one's RIGHT hand to the work работя здраво, запретвам ръкави
7. пол. десен, консервативен, реакционен
8. геом. прав (за ъгъл, ост. и за линия)
9. разг. пълен, истински, цял
I made a RIGHT mess of it съвсем я оплесках, голяма каша забърках
II. 1. право, направо
go RIGHT on/ahead вървете направо напред
come RIGHT in влезте направо, моля, заповядайте
2. изцяло, докрай, чак
RIGHT to the end чак до края, до самия край
RIGHT at the top на самия връх, чак на върха, най-горе
to turn RIGHT round правя пълен кръг, обръщам (се) кръгом
rotten RIGHT through изцяло/съвсем прогнил
there was a wall RIGHT round the house имаше стена около цялата къща
3. точно, тъкмо, право, веднага
RIGHT in the middle (of) точно в средата (на), посред
shot RIGHT through the heart застреляй право в сърцето
RIGHT off/away/aм. now веднага, незабавно, още сега
RIGHT now сега, в момента
RIGHT after веднага/точно след
4. правилно, справедливо, добре
you did RIGHT to wait добре направи, че почака
if I remember RIGHT ако не се лъжа, ако си спомням правилно
nothing goes RIGHT with him никак/в нищо не му върви
he is to blame RIGHT enough че е виновен, виновен е, няма съмнение, че е виновен
5. надясно
6. ост., диал. много
you know RIGHT well твърде добре знаеш
III. 1. право, справедливост, добро
to be in the RIGHT имам право
to do someone RIGHT, to do RIGHT by someone постъпвам/отнасям се справедливо с някого
2. право, привилегия
рl права
by RIGHT of по силата на
by what RIGHT с какво право
in one's own RIGHT на лично основание
within one's RIGHTs в правата си
by/of RIGHT (s) по право
RIGHT of way право на преминаване, свободен път, обществен път през частна собственост, обществен сервитут, ивица земя, през която е построена жп линия, авт. предимство
to stand on/assert one's RIGHTs отстоявам правата си
3. pl изправност
to put/set to RIGHTs нареждам, оправям, разтребвам, слагам в ред/изправност
4. рl истинско положение, факти
the RIGHTs and wrongs of the case истинските факти, истината
5. дясна страна, дясна ръка, десница
6. бокс. десен удар
7. воен. десен фланг
8. авт. десен завой
9. пол. често RIGHT десница, консерватори
10. ам. фин. (документ за) право на акционери да закупуват акции от нова серия по текущи цени
IV. 1. изправям (се), оправям (курс на кораб и пр.), възстановявам равновесието на
to RIGHT oneself изправям се (след залитане), възстановявам равновесието си
2. оправям, изправям (грешка, несправедливост и пр.)
it's a fault that will RIGHT itself това e грешка/дефект, който сам ще се оправи/ще изчезне
3. защищавам, застъпвам се за
4. refl реабилитирам се, оправдавам се

rightable ['raitəbl]
a поправим

right-about ['raitəbaut]
I. n обратна посока
to send someone to the RIGHT-ABOUT изпъждам/изгонвам някого, давам някому пътя
RIGHT-ABOUT turn воен. обръщане кръгом
II. adv обратно, на/в обратната посока
to turn/face RIGHT-ABOUT воен. обръщам се кръгом, правя волтфас

right-down ['raitdaun]
a съвършен, истински, отявлен

righten [raitn]
v изправям, оправям, изкупвам (грешка и пр.)

righteous ['raitʃəs]
1. честен, добродетелен, праведен
2. справедлив, основателен

righteousness n справедливост, праведност

rightful ['raitful]
1. законен, истински (за собственик и пр.)
2. справедлив, основателен
3. полагащ се, подобаващ

right-hand ['raithænd]
a десен, на/за дясната ръка
RIGHT-HAND man съсед отдясно, прен. дясна ръка, пръв помощник

right-handed ['raithændid]
1. който си служи с дясната ръка (не левак)
2. бокс десен, с дясната ръка
3. тех. за дясната ръка
4. който е с посока на часовниковата стрелка, движещ се в посока от ляво на дясно

right-hander ['raithændə]
1. бокс удар с дясната ръка
2. човек, който си служи с дясната ръка

rightist ['raitist]
n пол. десничар, консерватор, реакционер

rightly ['raitli]
adv с право, справедливо, правилно

right-minded ['rait,maindid]
a здравомислещ, нормален, праволинеен

rightness ['raitnis]
n правота, правилност, справедливост

righto ['raitou]
int разг. добре, дадено

rightward ['raitwəd]
a, adv десен, към дясната страна
adv и RIGHTWARDs надясно

right wing ['raitwiŋ]
1. воен. десен фланг
2. сп., пол. дясно крило
3. attr десничарски, консервативен, реакционен

right-winger ['raitwiŋə]
1. пол. десничар, консерватор, реакционер
2. сп. играч на дясното крило

rigid ['ridʒid]
1. твърд, неогъваем
2. скован, вкочанен, неподвижен
3. твърд, строг, суров, непреклонен, безкомпромисен, строг, неизменен (за програма и пр.)
4. много труден (за изпит)
5. закрепен неподвижно, устойчив

rigidity [ri'dʒidifai]
I. v втвърдявам (се)
II. 1. твърдост
2. скованост, вкочаненост, неподвижност
3. твърдост, строгост, непреклонност, неизменяемост
4. тех. устойчивост, неизменност (на положение)

rigidly a строго, сурово

rigidness n суровост, твърдост, непреклонност

rigmarole ['rigməroul]
n дълга несвързана история/разказ, празни приказки, брътвеж

rigor ['rigə]
I. n лат. мед. вкочанясване, тръпки (при треска)
RIGOR mortis трупно вкочанясване
II. ам. rigour

rigorism ['rigərizm]
n строгост, взискателност

rigorous ['rigərəs]
1. строг, непреклонен
2. взискателен, щателен, точен
3. суров (за климат)

rigour ['rigə]
1. строгост, непреклонност
2. точност, взискателност
3. суровост (на климат)
4. често рl тежки условия
5. рl строги мерки

rile [rail]
1. v разг. дразня
2. ам. мътя, размътвам

Riley ['raili]
1. a разг. раздразнен
2. aм. мътен, размътен

rill [ril]
I. n ручей, поточе
II. v тека, бъбля, бълбукам (за поточе)
III. n тясна бразда на повърхността на Луната

rille [ril]
вж. rill

rillet ['rilit]
n ручейче

rim [rim]
I. 1. ръб, край, рамка (на очила, сито)
2. тех. венец, бандаж, скоба, опорен пръстен
3. поет. пръстен, венец
golden RIM корона
4. мор. водна повърхност
the RIM of the ocean поет. хоризонтът
II. v (-mm-) слагам/правя ръб на, слагам в рамка, слагам рамка на, обкръжавам, служа за ръб/рамка, образувам ръб

rime [raim]
I. n скреж, слана
II. v оскрежавам, покривам със скреж, осланявам
III. вж. rhyme

rimless ['rimlis]
a без рамка/ръб

rimose ['raimous]
a попукан, с пукнатини

rimous ['raiməs]
вж. rimose

rimy ['raimi]
a оскрежен, покрит със скреж

rind [raind]
I. 1. кора (на дърво, плод)
2. външен пласт (на сирене и пр.), външна дебела кожа (на сланина)
II. v беля, обелвам, махам кората на

rinderpest ['rindəpest]
n вет. чума по рогатия добитък

ring [riŋ]
I. 1. пръстен, халка
key RING халка за ключове
2. обръч (за гимнастика)
3. бот. годишен пръстен
4. кръг (и около, очите, от пушек и пр.)
5. циркова арена
6. бокс ринг, бокс
7. заградено място за наддаване/за оглеждане на конете (при надбягвания) /нa говеда и пр. (на изложба)
8. залагане на конни надбягвания
9. търг. картел
10. борc. обединение на капиталисти за контрол на пазара
11. прен. клика, банда
12. ам. политическа надпревара, борба за власт
13. тех. фланец, околовръстен улей, жлеб
14. физ. затворена верига, ядро, пръстен
to make/run RINGs round someone разг. лесно побеждавам/явно превъзхождам някого, правя някого на нищо/на пух и прах
to hold/keep the RING наблюдавам борба/спор и не позволявам на никого да се меси
II. 1. обкръжавам, заграждам в кръг, правя кръг около (about, round, in), образувам кръг
to RING cattle събирам разпръснати говеда
2. слагам пръстен/халка на (птица), опръстенявам, слагам халка на носа на (говедо)
3. изрязвам кръг в кората на (дърво)
4. режа (лук и пр.) на кръгчета
5. мятам халка/обръч/пръстен върху (клин, пръчка и пр. -при игра)
6. правя кръг (ове) (за подгонена лисица)
7. издигам се, извисявам се спираловидно, кръжа нагоре (за птица и пр.)
III. 1. звъня, бия (за звънец, камбана), бия (камбана), звъня, звънвам, позвънявам, давам сигнал със звънец
to RING the bell позвънявам, прен. успявам, спечелвам
to RING a peal бия (с) всичките камбани
2. звънтя, удрям, за да звънне (монета и пр.), звуча
to RING true/false звъня като истинска/фалшива (за монета), звуча правилно/неправилно, звуча искрено/неискрено
his words still RING in my ears/heart още чувам/помня думите му
3. ехтя, еча, кънтя, прокънтявам (и прен.) (with)
the world rang with his praises славата му се носеше из целия свят
4. буча, пищя (за уши)
5. позвънявам, извиквам по телефона (обик. с up)
it RINGs a bell звучи ми познато, напомня ми нещо
ring back обаждам се по телефона (на някой, който ме е търсил), обаждам се пак
ring around обаждам се по телефона на различни хора
ring down театр. свалям (завеса), падам (за завеса)
to RING down the curtain on something слагам край на нещо, обявявам нещо за приключено
ring for извиквам с позвъняване, позвънявам за
ring in обявявам идването на (нещо, никого) с камбани
to RING in the New Year възвестявам с камбанен звън настъпването на Новата година
ring off затварям телефона, свършвам разговора (по телефон)
the telephone rang off прекъснаха връзката
ring out прозвучавам, отеквам, прокънтявам, изпращам с камбанен звън (старата година и пр.)
ring round ring around
ring up театр. давам сигнал за вдигане (на завесата), вдигам (завеса)
to RING up the curtain on something бележа началото на, откривам (нова епоха и пр.), позвънявам, обаждам се/повиквам по телефона, отбелязвам (сума) на каса
IV. 1. звън, звънтене, звънтеж
there's a RING at the door звъни се
I recognized his RING познах ro по начина, по който звъни
two RINGs for звънете два пъти за
2. звук, звънливост, звучене
RINGs of laughter звънлив смях
3. повикване по телефона
to give someone a RING позвънявам/обаждам се на някого
4. звън на църковни камбани
5. прен. ефект, впечатление, звучене
it has the RING of truth звучи правдоподобно
melancholy RING тъжно впечатление/звучене
it has a familiar RING звучи ми познато

ring-bark ['riŋba:k]
v изрязвам кръг в кората (на) (дърво)

ring-bone ['riŋboun]
n вет. нарастък на надкопитната става на кон

ring dance ['riŋ,da:ns]
вж. round dance

ring-dove ['riŋdʌv]
n зоол. гривяк (Columbia palumbus)

ringed ['riŋd]
1. с пръстен, опръстенен
2. отбелязан/заграден с кръг

ringent ['rindʒənt]
a бот. широко разтворен

ringer ['riŋə]
I. 1. халка (за мятане при игра)
2. човек, който опръстенява птици
3. лов. лисица, която бяга в кръг
4. ам. двойник
dead RINGER for същински двойник на
5. ам. sl. измамник, кон/състезател и пр., чиито качества са невярно съобщени
II. 1. звънар
2. връв за дърпане на звънец

ring-finger ['riŋfiŋgə]
n безименен пръст

ringing ['riŋiŋ]
1. звънлив, еклив, звучен
2. отекващ, резониращ
3. ам. решителен, единодушен

ringleader ['riŋli:də]
n неодобр. главатар, водач, тартор, подстрекател

ringlet ['riŋlit]
1. пръстенче
2. къдрица, букла

ring-mail ['riŋmeil]
n ризница, броня

ringmaster ['riŋma:stə]
n ръководител на цирково представление

ring-neck ['riŋnek]
n птица/змия с пръстен на шията

ring-road ['riŋroud]
n околовръстно шосе

ring-shaped ['riŋʃeipt]
a пръстеновиден

ringside ['riŋsaid]
1. предни места в цирк/боксов ринг
2. attr преден (за място)

ring-tail ['riŋteil]
1. зоол. женската на полския блатар
2. ам. racoon
3. мор. вид малко платно

ringworm ['riŋwə:m]
n мед. тения, трихофития

rink [riŋk]
I. 1. (закрита) пързалка за кънки/хокей
2. място за каране на летни кънки
II. v пързалям се (на кънки и пр.)

rinse [rins]
I. 1. плакна, изплаквам (често с out)
2. оцветявам (коса) с лосион
3. to RINSE down преглътвам (храна) с помощта на питие
II. 1. изплакване
to give something a RINSE изплаквам нещо
2. лосион за оцветяване на коса

rinsings ['rinsiŋz]
1. помия
2. остатъци
3. утайка

riot [raiət]
I. 1. бунт, метеж, размирица
the RIOT Act закон против нарушителите на обществения ред (в Англия)
to read the RIOT Act предупреждавам тълпа да се разпръсне, прен. чета конско евангелие, мъмря най-строго
RIOT squad/police полицейско отделение за борба с размирици
2. шумна веселба
to run RIOT разлудувам се, лудувам, раста буйно, разпалвам се (за въображение)
3. разг. нещо много смешно, ужасно смешен човек, прен. комедия, фурор
4. изблик, буен растеж, изобилие от ярки цветове, богатство на цветове
RIOT of colour пищна/пъстра картина
to indulge in a RIOT of emotion давам пълна свобода на чувствата си
5. ост. разврат
II. 1. бунтувам се, участвувам в бунт
2. веселя се шумно, вдигам врява, държа се разюздано, нарушавам обществения ред
3. живея разюздано/безпътно
4. to RIOT away пропилявам (пари и пр.)
5. to RIOT in отдавам се страстно/всецяло на, наслаждавам се на, много обичам

rioter ['raiətə]
1. бунтовник, размирник, нарушител на обществения ред
2. гуляйджия, разюздан човек

riotous ['raiətəs]
1. буен, бурен, безреден
2. бунтовен, разбунтуван, размирен
3. необуздан, невъздържан, шумен
4. разюздан, безчинен, разгулен
5. избуял, пищен
6. разг. много смешен

rip [rip]
I. 1. разпарям (се), разкъсвам (се), съдирам (се), раздирам (се)
to RIP open скъсвам, разкъсвам, разпарям
2. цепя/режа (дърво) по дължина
3. свалям/махам керемиди и пр. от (покрив)
4. препускам
втурвам се (into), карам с пълна скорост
to let her/it RIP карам кола и пр. с пълна скорост
to let things RIP оставям работите да се развиват сами, изпускам контрол, не се меся
to let one's anger RIP давам воля на гнева си
5. ам. удрям шумно
rip away махам, смъквам
rip down скъсвам, свалям
rip into врязвам се в, нападам свирепо (и прен.)
rip off откъсвам, смъквам (маска)
sl. отмъквам, задигам, свивам, ограбвам
rip out отпарям (подплата и пр.), измъквам, изтръгвам, премахвам, унищожавам, разг. пускам, изпускам (ругатня и пр.)
rip up разкъсвам, накъсвам, разпарям, разплитам, разкъртвам (път и пр.), пренебрегвам без колебание (спогодба и пр.)
прен. разчовърквам, разчоплям, разпалвам (стара кавга и np.)
II. n цепка, цепване, съдрано място
III. n бързей, обратно течение, бурно море
IV. 1. кранта
2. развратник, коцкар, пропаднал тип
3. ненужна/негодна вещ

riparian [rai'pɛəriən]
1. книж. a крайречен, на речен бряг
RIPARIAN rights права над земя край река
2. n собственик на земя край река

rip-cord ['ripkɔ:d]
n ав. шнур за отваряне на парашут/на мех на балон

rip current ['rip,kʌrənt]
n силно насрещно течение (откъм брега)

ripe [raip]
I. 1. (у) зрял (за плод, сирене и пр.)
RIPE lips устни като череши
2. зрял, опитен
RIPE old age дълбока старост
of RIPEr years по-възрастен, възмъжал
3. назрял, готов (for)
opportunity RIPE to be seized възможност, която само чака да се възползуваш от нея
4. sl. много смешен/забавен
5. sl. нецензурен
6. sl. пиян
II. вж. ripen

ripen ['raipn]
1. узрявам, правя/оставям да узрее
2. cъзрявам
to RIPEN into manhood възмъжавам

ripeness n зрялост, завършеност, съвършенство

riposte [ri'poust]
I. 1. фехт. рипост
2. прен. бърз контраудар/отговор
II. 1. фехт. парирам удар
2. прен. отговарям на удара с удар

ripper ['ripə]
1. инструмент за сваляне на керемиди
2. ripsaw
3. ост. sl. чудо човек/нещо/момиче
4. жесток убиец (често психопат)

ripping ['ripiŋ]
1. a sl чудесен, отличен
2. adv много

ripple [ripl]
I. n гребен (за лен)
II. v разчесвам (лен)
III. 1. вълничка, леко вълнение, накъдряне (на водна и пр. повърхност.), леки вълни (на коса)
2. ромон
RIPPLE of laughter лек/звънлив/сребрист смях
RIPPLE of applause откъслечни аплодисменти
3. ам. малък бързей
4. вълнообразна ивица (на пясък и пр.) (и RIPPLE mark)
IV. 1. вълнувам (се) леко, накъдрям (се)
2. ромоля
3. лея се звънливо (за смях и пр.)
4. падам на меки гънки/вълни

ripply ['ripli]
a леко развълнуван, леко накъдрен

riprap ['ripræp]
n стр. трошляк, отсевки

rip-roaring ['rip,rɔ:riŋ]
a разг. шумен, буен

ripsaw ['ripsɔ:]
n трион за разрязване по дължина

ripsnorter ['ripsnɔ:tə]
1. енергичен човек, хала, юначага
2. нещо много здраво/яко/бързо
3. екстра/чудо човек/нещо

riptide ['riptaid]
вж. rip current

ripuarian [ripju'ɛəriən]
a ист. рипуарски

rip van winkle [,ripvæn'wiŋkl]
n човек, изостанал от времето си

rise [raiz]
I. 1. издигам се, вдигам се, извишавам се
2. прен. издигам се
to RISE to greatness ставам велик
to RISE to wealth забогатявам
to RISE in the world издигам се, правя кариера
to RISE to be a general издигам се/стигам до генералски чин
3. ставам (и сутрин), надигам се, изправям се (на крака)
4. възкръсвам (from the dead/the grave от мъртвите/от гроба)
5. изгрявам
dawn RISEs зазорява се
6. закривам се (за заседание, парламент и пр.)
7. излизам (за цирей и пр.)
8. извирам (за река), прииждам
9. надигам се, излизам (за вятър и пр.), започвам да се вълнувам (за море), идвам (за прилив)
10. издигам се, нараствам, раста (за глас, интерес, надежда и пр.), покачвам се, вдигам се (за цени, температура и пр.), увеличавам се, повдигам се (за настроение и пр.)
her colour rose тя пламна, изчерви се
tears rose in her eyes в очите и бликнаха сълзи
11. вдигам се, кипвам, втасвам (за тесто и пр.)
12. възниквам, зараждам се, пораждам се, появявам се
to RISE to view появявам се (пред погледа)
13. въставам, (раз) бунтувам се (against)
14. лов. вдигам се (за дивеч), вдигам (дивеч, риба)
15. мор. забелязвам (кораб и пр.) на хоризонта
16. ряд. ставам, случвам се
rise above прен. издигам се над (дребни чувства и пр.)
rise to показвам се достоен/годен да се справя с
to RISE to the occasion достойно се справям с положението, доказвам, че съм на висотата на положението
I can't RISE to it нямам сили/възможност/средства да го направя, аплодирам, откликвам на (актъор и пр.)
II. 1. издигане (и прен.), изкачване, възход
RISE to power идване на власт
2. покачване, увеличение, повишаване, повишение, нарастване
prices are on the RISE цените се покачват
3. изкачване, нанагорнище, възвишение, хълм
4. произход, начало
to have/take one's RISE in/from произлизам/произхождам/възниквам от
to give RISE to предизвиквам, пораждам
5. извор (на река)
the river has its RISE in реката извира от
6. кълване (на риба)
there was not a sign of a RISE нищо не клъвна
without getting a RISE без нищо да клъвне (на въдицата ми)
7. тех. стрелка (на свод, дъга)
8. тех. провисване (на проводник)
9. изтъняване, коничност (на ствол, обла греда)
10. арх. височина (на стъпало и пр.)
11. геол. въстание (на пласт), наклон
to get/take a RISE out of someone предизвиквам някого, карам някого да избухне/да се издаде
at RISE of day/sun призори

risen вж. rise

riser ['raizə]
1. човек, който става
early RISER ранобудник
2. стр. стойка, стълб
3. вертикална/възходяща тръба
4. жп. възглавница
5. метал. мъртва глава
6. ам. театр. подвижен подиум

risibility [rizi'biliti]
n склонност/способност да се смеем

risible ['rizibl]
1. склонен/способен да се смее
2. свързан със смеха, влизащ в действие при смях (за мускул)
the RISIBLE faculty способността да се смеем
3. ряд. смешен

rising ['raiziŋ]
I. 1. изгряващ
2. издигащ се, напредващ
the RISING generation младото/подрастващото поколение
3. нанагорен
4. фон. възходящ (за двугласна, интонация)
5. нарастващ, надигащ се (за чувство и пр.), увеличаващ се, покачващ се, растящ
6. наближаващ (дадена възраст, брой)
to be RISING twenty наближавам двайсетте
RISING ten thousand към десет хиляди
II. 1. изгрев, изгряване
2. ставане
3. закриване (на сесия и пр.)
4. въстание, бунт
5. възвишение
6. прен. издигане
7. увеличение, повишение
8. възкресение

risk [risk]
I. 1. риск, опасност
at the RISK of, at RISK to с риск на/да
at RISK изложен на опасност
at one's own RISK на собствена отговорност, за своя сметка
to run/take RISKs/a RISK рискувам, излагам се на опасност
to run/take the/a RISK of (с ger) рискувам да, има опасност да
2. сума на застраховка, застрахован човек/имот, вид на застраховка
war RISK (insurance) ам. застраховка срещу военни щети
to be a good/poor RISK (for insurance) изгоден/неизгоден съм за застраховане (за имот), здрав/болнав съм
II. v рискувам, излагам се на риск/опасност (с ger да), решавам се
to RISK someone's anger рискувам да ядосам някого, решавам се (да направя нещо), въпреки че знам, че ще ядосам някого
to RISK defeat/loss рискувам да бъда победен/да загубя
I'll RISK it ще рискувам

risky ['riski]
1. рискован, опасен, несигурен
2. risque?

risotto [ri'zɔtou]
n um. готв. ризото

risque ['riskei]
a фp. малко неприличен/нецензурен

rissole ['risoul]
n кюфте

rite [rait]
1. ритуал (и), обред, церемония
2. църк. обред, литургия
RITE of passage църковен обред при преминаване в ново състояние (юношество, брак, смърт)
3. attr ритуален, обреден

ritual [ri'tjuəl]
вж. rite

ritualism ['ritjuəlizm]
n ритуалност, обредност, прекалено спазване на обредите

ritualistic [,ritjuə'listik]
a ритуален, обреден, спазващ ритуала

ritualize ['ritjuəlaiz]
1. придавам ритуален характер на, превръщам в ритуал, налагам ритуал на
2. спазвам/извършвам обред/ритуал
3. развивам (у някого) чувство за обредност

ritzy ['ritsi]
a sl. луксозен, елегантен, шикозен, снобски

rivage ['raividʒ]
n поет. бряг

rival [raivl]
I. 1. съперник, конкурент
2. attr конкурентен, конкуриращ
RIVAL firm фирма конкурент
II. 1. съпернича на/с, конкурирам, равен съм на, сравнявам се с
2. ост. съперници сме, съперничим си

rivalry ['raivlri]
n съперничество, конкуренция
съревнование, надпpевара

rive [raiv]
1. поет. разцепвам (се), разкъсвам (се)
отцепвам, откъсвам, отскубвам (и с off, away)
heart riven by grief разкъсано от мъка сърце
2. тех. разцепвам (се), разпуквам (се)

rivel [rivl]
v (-ll-) ост. сбръчквам (се), съсухрям (се)

river ['rivə]
1. река, поток (и прен.)
the RIVER Thames, aм. the Thames RIVER река Темза
2. attr речен
to sell down the RIVER sl. измамвам, предавам
to be up the RIVER ам. sl. в затвора съм
to send up the RIVER aм. sl. осъждам на затвор, пращам в затвора

river-basin ['rivəbeisn]
n басейн на река

river-bed ['rivəbed]
n корито на река

riverhank ['rivəbæŋk]
n речен бряг

river-head ['rivəhed]
n извор (и) на река

river-horse ['rivəhɔ:s]
n хипопотам, речен кон

riverine ['rivərain]
a (край) речен

riverside ['rivəsaid]
1. бряг на река
2. attr крайречен

rivet ['rivit]
I. n тех. нит
II. 1. тех. занитвам
2. прен. приковавам (внимание, поглед и пр.) (on)
to RIVET to the spot/ground приковавам на място

riviere ['riviɛə]
n фр. огърлица (обик. от няколко реда)

rivulet ['rivjulit]
n рекичка, поточе, ручейче

roach [routʃ]
I. n (pl без изменение) вид шаран (Rulilus rulilus)
as sound as a ROACH здрав като бик
II. 1. хлебарка
2. фас от цигара (обик. с марихуана)
III. n мор. извивка на долната част на корабно платно

road [roud]
I. 1. път (и прен.), шосе, улица, платно на улица
on the ROAD на път
to be on the ROAD на път съм, пътувам, търговски пътник съм, на обиколка съм (за търговски пътник)
rule of the ROAD правила/правилник за движението
to travel/go by ROAD пътувам с кола и пр. (не с влак)
to take the ROAD тръгвам, потеглям, отпътувам
to take to the ROAD ставам скитник, ост. ставам разбойник
to be in someone's ROAD/in the ROAD разг. преча някому
get out of the/my ROAD разг. махни се, не ми пречи
royal ROAD to прен. лесен път към
ROAD up! пътят ROAD затворен! (порaди поправка)
one for the ROAD разг. последна чашка преди тръгване
2. мин. галерия, щрек
3. ам. разг. влак, жп линия
4. рl мор. рейд
II. v проследявам (дивеч) по миризмата (за куче)

roadability [roudə'biliti]
n авт. способност да се движи добре по всякакъв път, добра федерация

roadbed ['roudbed]
n пътно платно, легло на жп линия

road block ['roud,blɔk]
n барикада на път, барикада от коли и пр. (при преследване на престъпник и пр.), нещо, което препречва пътя (и прен.)

road-book ['roudbuk]
n справочник/пътеводител за автомобилисти

road gang ['roud,gæŋ]
n ам. работници/затворници, които строят/поправят пътищата

road-hog ['roudhɔg]
n човек, който кара лудо и опасно

road-holding ['roudhouldiŋ]
n авт. стабилност, издръжливост

road-house ['roudhaus]
n ресторант/бар край шосе

roadman ['roudmən]
n (pl-men) работник по поддържане на пътищата

roadmanship ['roudmənʃip]
n умение да се кара правилно (кола и пр.)

road metal ['roud,metl]
n стр. трошляк

road runner ['roud,rʌnə]
n вид сев. -ам. кукувица (Geoсоссух californianus)

road sense ['roud,sens]
n умение да се движа/да карам по улица и пр

road show ['roud,ʃou]
n представление на пътуващ театър

roadside ['roudsaid]
1. място край пътя
by the ROADSIDE край пътя
2. attr крайпътен, намиращ се/растящ край пътя

roadstead ['roudsted]
n мор. рейд
n мор. естествено пристанище далеч от брега

roadster ['roudstə]
1. малък открит спортен автомобил
2. кон/колело за дълги пътувания
3. товарен кон
4. лека двуколка
5. скитник

road test ['roud,test]
I. 1. изпробване на автомобил на шосе
2. шофъорски изпит на шосе
II. 1. изпробвам (автомобил) на шосе
2. проверявам (кандидат за шофъор) на шосе

roadway ['roudwei]
1. път
2. платно на улица/мост и пр

roadwork ['roudwə:k]
n ам. сп. дълго бягане (като тренировка)

roadworks ['roudwə:ks]
n pl строеж и поправка на пътища, пътни строежи

roadworthy ['roudwə:ði]
a годен, използваем (за превозно средство)

roam [roum]
I. v скитам (се), бродя (about), блуждая, преброждам
II. n скитане, бродене

roamer n скитник

roan [roun]
I. a пъстър, шарен, дорест
II. 1. кон/крава с пъстър косъм
2. мека агнешка кожа (за подвързия и пр.)

roar [rɔ:]
I. 1. рева, изревавам, викам
2. буча, фуча (за огън, вятър, море и пр.), тътна
to ROAR by профучавам (за кола и пр.)
to ROAR off тръгвам с трясък, изфучавам (за кола и пр.)
3. рева, викам, изревавам
крясвам (at на), смея се гръмогласно
to ROAR out a song изпявам гръмогласно
to ROAR out an order изкомандувам гръмогласно
to ROAR someone down заглушавам някого, принуждавам някого с викове да млъкне
4. вет. хъркам (за кон)
II. 1. рев, изреваване, викане
2. бучене, тътен, тътнеж, силен шум
3. гръмогласен вик/смях
to set in a ROAR карам да избухне в смях
everything went with a ROAR всичко мина с огромен успех/отлично

roarer ['rɔ:гə]
n текнефес кон

roaring ['rɔ:riŋ]
I. 1. шумен, гръмогласен
2. буен, бурен
3. оживен (за търговия и пр.), отличен, прен. кипящ
in ROARING health в отлично здраве
the ROARING game curling
II. adv разг. ужасно, страшно

roast [roust]
I. 1. пека (се), изпичам (се), грея се, препичам се
to be simply ROASTing умирам/завирам от горещина
2. метал. пържа (руда), калцирам, изпичам
3. разг. подигравам, закачам
4. ам. критикувам остро
II. 1. печено (месо), парче месо за печене
2. печене
3. ам. излет, на който се пече месо
4. ам. разг. жестока критика
to cry ROAST meat хваля се с късмета си

roast-beef ['roustbi:f]
n готв. ростбиф, печено говеждо

roaster ['roustə]
1. пещ за печене на месо
2. долапче за печене на кафе
3. прасенце/пиле и пр., подходящо за печене
4. много горещ ден
5. метал. пещ за пържене на руда

roasting ['roustiŋ]
1. печене
2. разг. прен. калай, подигравки
to give someone a good ROASTING здравата наругавам/подигравам някого

roasting-jack ['roustiŋdʒæk]
n въртящ се шиш за печене на месо

rob [rɔb]
v (-bb-) ограбвам, грабя, обирам
отнемам (of), извършвам кражба/грабеж
to ROB Peter to pay Paul ограбвам един, за да задоволя друг

robber ['rɔbə]
n разбойник, грабител, крадец, обирник

robbery ['rɔbəri]
n грабеж, обир, кражба, разбойничество, обирничество
daylight ROBBERY разг. пладнешки обир, чисто обирничество/експлоатация

robe [roub]
I. 1. широка горна дреха, роба, пенъоар
2. официална/вечерна рокля
3. дълга бебешка рокличка
4. рl одежди
5. поет. одежда, мантия, одеяние
6. ам. кожена/вълнена покривка за краката (при пътуване)
the (long) ROBE съдийската професия/съсловие, съдиите
II. v обличам (се), слагам одеждите си

robe-de-chambre [rɔbdə'ʃa:mbr]
n фр. домашна роба

robin ['rɔbin]
1. n зоол. червеношийка (и ROBIN redbreast) (Erithacus rubecola)
2. ам. червеногуш дрозд (Turdus migratorius)

robin goodfellow ['rɔbin'gudfelou]
n палав дух от англ. народни приказки

robin hood ['rɔbin'hud]
n легендарен средновековен герой от англ. балади и приказки

roborant ['rɔbərənt]
1. мед. a усилващ
2. n лекарство за усилване, усилващо лекарство

robot ['roubɔt]
1. робот, автомат (и прен.)
2. attr автоматичен
ROBOT bomb реактивен снаряд
ROBOT pilot ав. автопилот

robotize ['rɔbətaiz]
1. v ам. автоматизирам
2. превръщам (някого) в робот

robust [rou'bʌst]
1. як, здрав, силен (и прен.)
2. здрав (за дисциплина)
3. енергичен, жив, укрепващ (за упражнение и пр.), тежък, изискващ усилие (за труд)
4. ясен, бистър (за ум)
5. ам. силен (за кафе, вино)
6. ам. грубоват (за хумор и пр.)

robustious [rɔ'bʌstʃəs]
1. самоуверен, нахакан
2. шумен
3. ост. robust

roc [rɔk]
n гигантска птица от ориенталските приказки

rocaille [rou'kai]
n фр. изк. украса, наподобяваща миди и пр., характерна за стила рококо

rocambole ['rɔkəmboul]
n бот. рокамбол (Allium scorodoprasum)

rochet ['rɔtʃit]
n църк. бяла ленена владишка/игуменска одежда

rock [rɔk]
I. 1. скала, канара, камък
the ROCK Гибралтар
dwelling cut in the ROCK скално жилище
to run upon the ROCKs блъскам се/разбивам се в скалите, прен. претърпявам неуспех
to see ROCKs ahead мор. виждам (опасни) cкали напред, прен. виждам опасност/пречки/затруднения
2. ам. камък, камъче
3. опора, спасение
ROCK of Ages Исус Христос
4. твърд захарен бонбон, карамел (във форма на пръчка) (обик. в съчет.)
5. ам. sl. диамант, скъпоценен камък
6. ам. sl често рl пара, пари, мангизи
7. ROCK-dove
8. ROCK-fish
9. Plymouth Rock
on the ROCKs разг. съвсем без пари, загазил, фалирал, в криза (за брак и пр.), сервиран с кубчета лед (за питие)
II. 1. люлея (се), клатя (се), люшкам (се), олюлявам се, разтърсвам (се), разклащам (се)
to ROCK to sleep приспивам (с люлеене)
ROCKed in hopes приспан с надежди
to ROCK the boat прен. създавам опасно положение
2. зашеметявам, замайвам (и прен.)
3. sl. смайвам, стряскам
4. танцувам рок
III. 1. люлеене, клатене, люшкане
2. rock-androll
IV. n хурка

rockabilly ['rɔkə,bili]
n ам. вид поп-музика

rock-and-roll [rɔkən'roul]
n рок (ендрол)

rock and rye [rɔkən'rai]
n вид американско уиски

Rockaway ['rɔkəwei]
n ам. ост. вид карета

rock-bottom ['rɔkbɔtm]
1. най-ниско ниво
2. attr найнисък (за цена и пр.)

rock-bound ['rɔkbaund]
a заграден от cкали, скалист

rock-cake ['rɔkkeik]
n твърда курабия със стафиди

rock-candy ['rɔkkændi]
вж. rock

rock-cork ['rɔkkɔ:k]
n минер. вид азбест

rock-crystal ['rɔkkristl]
n минер. прозрачен кварц

rock-dove ['rɔkdʌv]
n див/скален гълъб (Columba livia)

rocker ['rɔkə]
1. стол люлка
2. pl кънки с извито острие
3. тех. балансъор, кобилица, кулиса, мотовилка
4. люлеещо се конче и пр. (играчка)
5. мин. корито за промиване на злато
off one's ROCKER смахнат, луд
to go off one's ROCKER побърквам се

rockery ['rɔkəri]
n алпинеум

rocket ['rɔkit]
I. 1. ракета, ракетен двигател
2. sl. остро мъмрене, скастряне
3. attr ракетен, реактивен
ROCKET propulsion (движение с помощта на) ракетен двигател
II. 1. обстрелвам с ракети
2. излитам право нагоре, стрелвам се нагоре/напред, политам като стрела
3. разг. повишавам се рязко (за цени и пр.), издигам се много бързо (за човек)
III. 1. вечерница (Hesperis matronalis)
2. вид кръстоцветно растение, използувано като салата (Eruca sativa)

rocketeer [,rɔkə'tiə]
1. специалист по ракетна техника
2. човек, който изстрелва/пилотира ракета

rocketry ['rɔkitri]
n ракетна техника

rock-fall ['rɔkfɔ:l]
n свличане на камъни, свлечени камъни

rock fever ['rɔk,fi:və]
n мед. малтийска треска

rock-fish ['rɔkfiʃ]
n риба, която се крие в скалите

rock-garden ['rɔkga:dn]
вж. rockery

rock-hewn ['rɔkhju:n]
a издялан в скала/камък

rocking-chair ['rɔkiŋtʃɛə]
n стол люлка

rocking-horse ['rɔkiŋhɔ:s]
n детско конче люлка

rock-n-roll вж. rock-and-roll

rock-oil ['rɔkɔil]
n нефт
n каменно масло, петрол

rock-pigeon ['rɔkpidʒən]
вж. rock-dove

rock-ribbed ['rɔkribd]
1. поддържан от/съдържащ скални пластове
2. ам. твърд, неотстъпчив

rock-rose ['rɔkrouz]
n бот. желтак (Cistus, Helianthemum)

rock-salt ['rɔksɔ:lt]
n каменна сол

rock-snake ['rɔksneik]
n зоол. питон

rock-sucker ['rɔksʌkə]
вж. lamprey

rock-tar ['rɔkta:]
вж. rock-oil

rock tripe ['rɔk,traip]
n вид ядивен лишей от рода Umbilicaria

rock wool ['rɔkwul]
n вид изолационен материал

rock-work ['rɔkwə:k]
1. rockery
2. катерене по скали, алпинизъм
3. арх. зидария, наподобяваща камък

rocky ['rɔki]
I. 1. скалист, каменист
the ROCKY Mountains, the Rockies Скалистите планини
2. твърд, неотстъпчив, коравосърдечен, корав, нечувствителен
3. опасен, труден
II. 1. несигурен, колеблив, нестабилен, замаян
2. пийнал, махмурлия

rococo [rə'koukou]
а, n (в) стил рококо

rod [rɔd]
1. пръчка, прът, вейка
2. бой с пръчки, наказание
3. жезъл
4. въдичарски прът, въдичар
5. мярка за дължина (около 5 м)
6. тех. щанга, лост, бутален прът, теглич, мотовилка
7. анат. пръчица (в ретината)
8. (пръчковиден) бацил
9. sl. револвер, пистолет
10. sl. пенис
11. библ. племе, род
to kiss the ROD безропотно понасям бой/наказание
to have a ROD in pickle for someone имам зъб на някого, каня се да накажа/отмъстя на някого
to make a ROD for one's own back сам си навличам беля
to ride the RODs ам. sl. пътувам под жп вагон

rode вж. ride

rodent ['roudnt]
I. n зоол. гризач
RODENT officer работник в службата за борба с гризачи
II. a мед. гризещ, разяждащ

rodeo ['roudiou]
1. събиране/подбиране на говеда за дамгосване, място, където се събират говеда за дамгосване
2. каубойски състезания, родео

rodman ['rɔdmən]
n (pl-men) въдичар

rodomontade [,roudəmɔn'teid]
I. 1. самохвалство
2. attr пълен със самохвалство
II. v хваля се, перча се

roe [rou]
I. n сърна (Capreolus capreolus) (и ROE deer)
II. 1. хайвер (и hard ROE)
2. мляко (на мъжка риба) (и soft ROE)

roebuck ['roubʌk]
n сръндак, сърнец

roentgen ['rə:ntgən]
1. рентген
2. attr рентгенов

roe-stone ['roustoun]
n минер. оолит

Rogation [rou'geiʃn]
1. обик. pl църк. литания
2. ист. предлагане на закон за одобрение от народа, закон, предложен за одобрение

rogation flower [rou'geiʃn,flauə]
n бот. вид телчарка (Polygala)

roger ['гɔdʒə]
1. радиотел. прието! (за съобщение)
2. sl. дадено! съгласен съм

rogue [roug]
I. 1. мошеник, измамник
ROGUEs' gallery полицейски архив от снимки на престъпници
ROGUEs' march музика, с която се изгонва провинил се войник
2. шег. пакостник, немирник, калпазанин, дявол
3. див самец, който живее отделно от стадото (слон и пр.)
4. биол. отклоняващ се от вида екземпляр/вариант/организъм
5. плашлив кон
6. мрачен/свиреп човек
7. бот. бурен
8. attr свиреп, зъл, подивял (за животно)
II. 1. биол. отстранявам отклоняващи се от вида екземпляри/бурени
2. мамя, измамвам, живея мошенически

roguery ['rougəri]
1. мошеничество, измама
2. немирство, пакостничество, дяволия

roguish ['rougiʃ]
1. мошенически, измамнически
2. дяволит, закачлив, пакостлив

roil [rɔil]
1. мътя, размътвам
2. дразня, досаждам (на)

roily ['rɔili]
1. мътен, размътен
2. раздразнен

roister ['rɔistə]
1. вдигам шум/врява/гюрултия, веселя се шумно, лудувам, гуляя
2. перча се

roisterer ['rɔistərə]
1. гуляйджия, веселяк
2. перчо

roistering ['rɔistəriŋ]
1. шумен, весел, гуляйджийски
2. наперен

role [roul]
I. n фр. роля
II. вж. role
leading ROLE главна роля

roll [roul]
I. 1. свитък, руло (и фризура), ролка, топ (плат и пр.), вълмо, топчица (масло и пр.)
2. тех. барабан, ролка, валяк
3. кифла, малка франзела, руло
4. списък, регистър, летопис, каталог
Master of the ROLL s началник на държавния архив
ROLL of honour списък на загиналите за родината
to strike off the ROLL зачерквам от списъка на адвокатите (порaди нечестност и пр.)
to call the ROLL извиквам/проверявам по списък
5. арх. спирала на йонийска колона
6. подвит край (на яка и пр.)
7. ек, ехтене, тътен, тътнеж
8. непрекъснато биене на барабан
9. клатушкане, (бордово) клатене, наклоняване
10. търкаляне, олюляваща се походка
11. цилиндрична кутия (за документи и пр.)
12. възвишения, вълнообразни очертания
13. ам. sl. пачка банкноти, спестени пари
14. ав. двойно преобръщане през крило
II. 1. търкалям (се), (из) търкулвам (се), (се), овалвам (се)
heads will ROLL прен. ще има да се търкалят глави, ще има строги наказания
2. въртя (се), навивам (се), завивам (се), увивам (се), свивам (се), запрятам (ръкави и пр.)
3. въртя (очи), въртя се (за очи), блещя се
4. клатя (се), клатушкам (се), люшкам (се)
клатя се като вървя (и to ROLL in one's gait)
5. тека (за река, време), влача (водите си-за река), нося се бавно, влача се (за облаци)
6. карам/бутам на колела, движа се, пътувам (с кола и пр.), трополя (за кола)
7. вълнувам се, нося големи бавни вълни (за море), простирам се (вълнообразно)
8. еча, ехтя, тътна, гърмя, бия бързо/непрестанно (за барабан, барабан), нося се, разнасям се (за звук)
9. точа (се), разточвам (се), източвам (тесто и пр.)
10. стр. пресовам, изравнявам (път и пр.)
11. метал. валцовам
12. фон. произнасям с вибрации (напр. r)
13. муз. свиря арпежи
14. ам. sl. претършувам джобовете на, обирам (спящ, пиян човек)
15. ам. започвам, напредвам, задвижвам
let's get ROLLing хайде да почвамe
16. ам. скитам, бродя
to be ROLLing in money/wealth много съм богат
to be ROLLing in luxury живея в голям разкош
ROLLed in one (съединен) в едно, и едното, и другото
saint and philosopher ROLLed in one (едновременно) светец и философ
to ROLL the wine on one's tongue пия виното на малки глътки
to ROLL with a punch ам. извивам се, за да избягна силата на удар
to ROLL the bones ам. играя на/хвърлям зарове
roll about разг. забавлявам се, заливам се от смях, въртя (се)
roll along движа се, пътувам, напредвам, карам (количка и пр.)
roll around идвам, пристигам
roll away заминавам, отдалечавам cе, разсейвам се, разпръсвам се (за мъгла и пр.), откарвам (с количка и пр.)
roll back оттеглям се (за вълни, бойна линия и пр.), отбивам, давам отпор на (недоволство и пр.), връщам (се) в паметта/съзнанието, ам. връщам (цени) към предишното равнище, намалявам
roll by минавам (с кола и пр.), минавам, тека (за в реме)
roll in идвам, пристигам, стичаме се, трупаме се, ам. разг. лягам си, гоним се (за вълни)
roll off отпечатвам, извъртявам (на циклостил и пр.), изтъркулвам се, падам, развивам се (за кълбо), изреждам бързо, избърборвам
roll on минавам, тека (за време), търкалям се (за години и пр.)
ROLL on the day when по-скоро да дойде денят, когато, обувам, навличам (чорапи и пр.)
roll out точа, разточвам (тесто и пр.), разстилам (килим, карта), изговарям/изричам/прозвучавам ясно/отчетливо, ам. разг. ставам (сутрин)
roll over (пре) обръщам (се)
roll round идвам, пристигам
roll up свивам (се) на кълбо, увивам се, свивам, навивам, запрятам
to ROLL up one's sleeves запрятам ръкави (и прен.), трупам (се), натрупвам (се), идвам, пристигам, стичаме се
явявам се (to в), воен. ограждам (неприятел), издигам се на кълба, къдря се (за дим и пр.)

rollaway ['rouləwei]
n сгъваемо/походно легло (и ROLLAWAY bed)

roll-back ['roulbæk]
n ам. общо намаление на цените

roll-call ['roulkɔ:l]
n воен., уч. проверка (на присъствуващите), извикване по списък

rolled [rould]
a листов, валцован, прокатен
ROLLED gold дубле

roller ['roulə]
1. валяк, въртящ се цилиндър, ролка, вал
2. валцовчик
3. дълга вълна
4. дълъг навит бинт (и ROLLER bandage)
5. ролка (за коса)
6. жълтоклюна чавка/гарга (Coracia garrulis)
7. вид канарче

roller bearing ['roulə,bɛəriŋ]
n ролков лагер

roller coaster ['roulə,koustə]
n влакче в увеселителен парк

roller-skate ['rouləskeit]
v карам ролкови/летни кънки

roller-skates ['rouləskeits]
n pl. ролкови/летни кънки

roller-towel ['rоulətauəl]
n пешкир на ролка

roll-film ['roulfilm]
n фот. филм

rollick ['rɔlik]
v веселя се, лудувам

rollicking ['rɔlikiŋ]
a весел, игрив, безгрижен, сърдечен

rolling ['rouliŋ]
1. хълмист
2. разг. много богат

rolling-mill ['rouliŋmil]
1. валцов/прокатен стан/цех
2. валцова мелница

rolling-pin ['rouliŋpin]
n точилка

rolling-stock ['rouliŋstɔk]
1. жп. подвижен състав
2. авт. парк

roll-neck ['roulnek]
n широка обърнатa яка

roll-off ferry ['roulɔf,feri]
n ферибот, от който се разтоварват вагони/камиони и пр

roll-on ['гоulɔn]
n ластичен колан без копчета/връзки

roll-on ferry ['roulɔn,feri]
n ферибот, на който се разтоварват вагони/камиони и пр

roll-over ['roulouvə]
n преобръщане, прекатурване

roll-top desk ['roultɔp,desk]
n бюро с извит сгъваем капак

roly-poly ['roulipouli]
1. вид руло с мармалад
2. шишко, дундъо (обик. за дете)
3. attr шишкав, пълничък

rom [rɔm]
n циганин

romaic [rou'meiik]
1. a новогръцки, ромейски
2. n новогръцки/ромейски език

romaine [rou'mein]
aм. cos

Roman ['гоumən]
I. 1. римски
r. alphabet латинска азбука
r. numerals римски цифри
r. letters/type печ. прав светъл шрифт
ROMAN candle вид фoйерверк
ROMAN nose орлов нос
ROMAN holiday (садистично) удоволствие за сметка на другите/на чужд гръб, размирици
2. католически (и ROMAN Catholic)
II. 1. римлянин
2. католик (и ROMAN Catholic)
3. печ. обик. r. прав светъл шрифт

romance [rə'mæns]
I. а, n романски (език/диалект)
II. 1. лит. рицарски роман, романс (и муз.)
2. любовна история, прен. роман
3. романтика, романтичност
4. измислица, небивалица
III. 1. разказвам небивалици, измислям, фантазирам, украсявам разказа си с измислици, преувеличавам
2. имам/правя любов (с), ухажвам

romancer [rə'mænsə]
1. автор на рицарски романи
2. лъжец фантазъор

romanes ['roumənes]
вж. romany

Romanesque [roumə'nesk]
a, n арх. римски (стил)

roman-fleuve [rouma:n'flə:v]
n фp. дълъг семеен роман, роман сага

Romanian [rou'meiniən]
I. a румънски
II. 1. румънец
2. румънски език

romanic [rɔ'mænik]
a романски

romanism ['roumənizm]
n често пренебр. католицизъм, католичество

Romanist ['roumənist]
1. католик
2. специалист по римско право/история, специалист по романските езици

romanize ['roumənaiz]
1. покатоличвам (се), приближавам (се) до догмите на католическата църква
2. ист. латинизирам
3. пиша с латински букви, печатам с латински шрифт

Romansh [rɔ'mænʃ]
а, n реторомански (диалект)

romantic [rə'mæntik]
I. a романтичен
II. 1. романтик (писател и пр.)
2. pl романтични чувства/идеи, излияния

romantically [rə'mæntikəli]
adv романтично

romanticism [rə'mæntisizm]
n романтизъм

romanticist [rə'mæntisist]
n романтик

romanticize [rə'mæntisaiz]
1. пиша/композирам в романтичен стил, придавам романтичен характер (на)
2. романтик съм, държа се като романтик

Romany ['rɔməni]
1. циганин
the ROMANY циганите
2. цигански език
3. attr цигански

Rome [roum]
1. Римската империя
2. католическата църква
ROME was not built in a day хубавите неща стават бавно
when in ROME do as ROME does/as the Romans do когато си на гости, уважавай обичаите на домакините

romish ['roumiʃ]
a пренебр. католически, попcки

romp [rɔmp]
I. 1. лудувам, палувам
2. спечелвам/успявам лесно (особ. при състезание) (и с in, through)
to ROMP through one's exams вземам си изпитите, без да усетя
II. 1. палаво дете, немирник, ост. лудетина, мъжка Гана
2. лудория, игра
to have a ROMP/a game of ROMPs лудувам
3. разг. лесна победа, лесен успех

rompers ['rɔmpəz]
n pl детски гащиризон, ританки

romping ['rɔmpiŋ]
a палав, буен, луд

rompish ['rɔmpiʃ]
вж. romping

rompy ['rɔmpi]
вж. romping

rondeau ['rɔndou]
n проз. рондо

rondel ['rɔndəl]
вж. rondeau

rondo ['rɔndou]
n муз. рондо

rondure ['rɔndjə]
n книж. закръгленост

roneo ['rouniou]
n циклостил

Rontgen вж. roentgen

rood [ru:d]
1. ост. кръст, разпятие
2. мярка за повърхнина (около 1 декaр)

rood-arch ['ru:da:tʃ]
n арх. свод между кораба и хора

rood-beam ['ru:dbi:m]
n арх. греда над входа на олтара (с разпятие)

rood-loft ['ru:dlɔft]
n арх. галерия над преградата между кораба и хора

rood-screen ['ru:dskri:n]
n арх. преграда между кораба и хора

rood-tree ['ru:dtri:]
n ост. кръст Христов

roof [ru:f]
I. 1. покрив
2. таван (на минна галерия)
3. поделен
ROOF of the mouth aнaт. (твърдо) небце
ROOF of the world висока планина/плато
ROOF of heaven небосвод небесен свод
to go through/hit/raise the ROOF разг. страшно се ядосвам, вдигам пара, вдигам ужасна врява/къщата на главата си, ръкопляскам бурно
that would put the gilded ROOF on it то ще бъде вече върхът
II. v покривам (като) с покрив
слагам покрив на (и с in, over)

roofed a покрит (за имот)

roofer ['гu:fə]
1. работник, който прави/поправя покриви
2. разг. благодарствено писмо след гостуване

roof garden ['ru:f,ga:dn]
n градина/ресторант на покрив

roofing ['ru:fiŋ]
n (материал за) покрив

roofless a бездомен, без подслон

roof-tree ['ru:ftri:]
n стр. главна хоризонтална греда на покрив

rooinek ['ru:inek]
n юж. -афр. нов преселник (особ. англичанин)

rook [ruk]
I. 1. полска врана (Corvus frugilegus)
2. измамник, мошеник (особ. на картu)
II. 1. мамя, измамвам (особ. на картu)
2. разг. прен. скубя, оскубвам (купувач и пр.)
III. n шахм. топ, тур

rookery ['rukəri]
1. място, където се въдят врани, ято врани
2. колония от пингвини/тюлени и пр
3. бедняшки къщички, разнебитена бедняшка къща с много обитатели

rookie ['ruki]
n sl. новобранец, заек

room [ru:m]
I. 1. стая, помещение
2. pl квартира, апартамент
3. място, (празно) пространство
there is no ROOM to turn in/to swing a cat няма накъде да се обърнеш/завъртиш
4. прен. място, почва, възможност, повод, причина
there is ROOM for improvement има още да се желае, може да се подобри
there's noROOM for doubt няма (място/причини за) съмнение
5. ост. пост, служба
in someone's ROOM ост. вместо някого
to prefer someone's ROOM to his company предпочитам някой да ro няма, предпочитам да не виждам някого
to leave the ROOM разг. отивам в тоалетната
II. 1. живея, квартирувам (at у, with с)
2. давам квартира/стая на

roomer ['ru:mə]
n наемател, квартирант

rooming house ['ru:miŋ,haus]
n къща с мебелирани стаи за даване под наем

roommate ['ru:mmeit]
n съквартирант

roomy ['ru:mi]
a просторен, широк

roost [ru:st]
I. 1. прът, на който кокошките спят, курник, кокошарник
2. място за спане
misdeeds/curses come home to ROOST лошите дела/клетвите се връщат на този, който ги е извършил/изрекъл
to come home to ROOST прибирам се у дома (след странствуване)
II. 1. лягам си/прибирам се да спя
2. ам. прибирам за спане
III. n силен морски прилив

rooster ['ru:stə]
1. петел, мъжкият на някои други птици
2. ам. разг. перко, фуклъо

root [ru:t]
I. 1. корен (и анат., ез., прен.)
to take/strike ROOT, to put down ROOTs вкоренявам се, пускам корен (и)
the ROOT of the matter същината на въпроса
ROOT and branch напълно, из корен, из основи
to pull up by the ROOTs изтръгвам с корена, изкоренявам
to pull up one's ROOTs премествам се на ново място/нова работа, започвам нов живот другаде
to put down new ROOTs установявам се на друго място, започвам нов живот другаде
2. кореноплодно растение
3. тех. впадина (на резба, зъбно колело), корен (на заваръчен шев)
4. муз. основен тон (на акорд)
5. библ. потомък
II. 1. вкоренявам (се), прен. кореня се
2. внедрявам
firmly/deeply ROOTed дълбоко внедрен, дълбок
3. прен. приковавам
to ROOT to the ground/spot приковавам на земята/наместо
4. поет. изтръгвам, отделям (from)
5. to ROOT up/out изкоренявам (и прен.)
III. 1. ровя/рия със зурла
to ROOT (about) for търся
2. to ROOT out/up изравям, намирам (и прен.)
IV. 1. насърчавам (състезател и пр.) с викове
2. подпомагам, желая успеха (на някого)

rootage ['ru:tidʒ]
1. вкореняване
2. бот. коренна система

root-crop ['ru:tkrɔp]
n кореноплодно растение

rooted ['ru:tid]
1. вкоренен
2. установен, (дълбоко) внедрен, дълбок

rooter ['ru:tə]
I. n животно, което рови/рие
II. n aм. запален привърженик, запалянко

roothold ['ru:thould]
1. (място за) вкореняване
2. опора

rootle [ru:tl]
вж. root

rootless ['ru:tlis]
a без корен (и прен.)

rootlet n коренче

root-stalk ['ru:tstɔ:k]
n бот. ризом

root-stock ['ru:tstɔk]
1. root-stalk
2. първоначален източник

rooty ['ru:ti]
I. 1. пълен с корени
2. подобен на корен
II. n воен. sl. хляб

rope [roup]
I. 1. въже
2. прен. въже, бесилка
3. рl мор. такелаж, корабни въжета
4. pl въжета (около боксов ринг и пр.)
on the ROPEs вързани един за друг (зa aлпинисти), прен. притиснат до стената, в безизходно положение
5. плитка, венец (коса, лук и пр.), наниз (от перли и пр.)
6. ам. ласо
7. луга, лугава/провлачена течност
to know the ROPEs ориентиран съм (в работа и пр.), познавам си работата
to put someone up to the ROPEs, to show someone the ROPEs ориентирам/въвеждам някого (в работа и пр.)
to give someone plenty of/enough ROPE (to hang himself/and he'll hang himself) давам някому свобода на действие (за да си счупи главата)
to be at/come to the end of one's ROPE разг. изчерпвам/изчерпал съм всичките си сили/възможности, не мога повече, капитулирам
on the high ROPE sl. обесен
on the high ROPEs в повишено нaстроение, надут, наперен
II. 1. завързвам с въже (та), влача с въжета
навързвам (алпинисти) при катерене (и с together)
2. ам. хващам с ласо
3. сп. задържам (кон), за да не спечели състезание
4. провлачам се (за течност)
rope in ограждам с въже (та), разг. прен. хващам, впрягам, въвличам (в работа, в някакво движение и пр.)
rope off преграждам с въже (та)
rope up завързвам/стягам с въже

rope-dancer ['roupda:nsə]
n въжеиграч

ropemanship ['roupmənʃip]
1. изкуство на въжеиграч
2. умение/изкуство на катерач/алпинист

ropery ['roupəri]
1. въжарска работилница
2. ост. мошеничество

rope-walk ['roupwɔ:k]
вж. ropery

rope-walker ['roupwɔ:kə]
вж. rope-dancer

ropeway ['roupwei]
n въжена линия

ropework ['roupwə:k]
1. вж. ropery
2. система от въжета

ropey вж. ropy

rope-yard ['roupja:d]
вж. ropery

rope-yarn ['roupja:n]
1. връв/коноп за въжета
2. прен. дребна работа, дреболия

ropy ['roupi]
1. провлачен, лугав (за течност)
2. жилест, мускулест
3. sl. долнокачествен

Roquefort ['rɔkfɔ:]
n (сирене) рокфор (и ROQUEFORT cheese)

rorqual ['rɔ:kwəl]
n вид голям кит (род Balaenoptera)

rorty ['rɔ:ti]
a sl. весел

rosace ['rouseis]
n арх. розет(к)а (и прозорец)

rosacean [rou'zeiʃn]
a бот. от семейството на розите

rosaceous [rou'zeiʃəs]
вж. rosacean

rosarian [rə'zɛəriən]
1. човек, който отглежда рози
2. църк. монах розарианец

rosarium [rə'zɛəriəm]
n розариум, розова градина

rosary ['rouzəri]
1. rosarium
2. църк. молитвена броеница, (серия) молитви

rose [rouz]
I. 1. роза
2. розов цвят, розово
old ROSE тъмнорозово
3. розет(к)а (и ел., арх.)
4. сито (на лейка, душ), разпръсквач, пулверизатор
5. (изрязване на) диамант (като) розетка
6. разг. the ROSE червен вятър (болест)
it is not all ROSEs не e толкова лесно
to gather life's ROSEs търся удоволствията в живота, наслаждавам се на живота
life is not a bed of ROSEs, life is not ROSEs all the way животът не e само удоволствия/не e толкова лек
to have ROSEs in one's checks имам румени бузи, на бузите ми цъфтят рози
to bring back the ROSEs to someone's cheeks правя пак да заруменеят бузите на някого, възвръщам здравето/щастието на някого
under the ROSE тайно, поверително
II. вж. rise

roseate ['rouziət]
a книж. розов

rose-bay ['rouzbei]
1. n бот. рододендрон
2. олеандър
3. теснолистна върбулика (Epilobium angustifolium)

rosebud ['rouzbʌd]
1. розова пъпка
2. хубаво момиче

rose-chafer ['rouztʃeifə]
n зоол. обикновена бронзовка (Cetonia aurata)

rose-coloured ['rouz,kʌləd]
a розов (и прен.)
to see things through ROSE-COLOURED glasses/spectacles виждам нещата през poзови очила

rose-cut ['rouzkʌt]
a шлифован във форма на розетка (за диамант и пр.)

rose-diamond ['rouzdaiəmənd]
n диамант розетка

rose-hip ['rouzhip]
n шипка (плод)

rose-leaf ['rouzli:f]
n лист на роза, розов лист
crumpled ROSE-LEAF дребна неприятност, която разваля настроението

rose-mallow ['rouzmælou]
1. n бот. ружа (Althaea)
2. хибискус

rosemary ['rouzməri]
n бот. розмарин

rose-noble ['rouznoubl]
n ост. английска златна монета

rose of may ['rouzəvmei]
n бял нарцис

rose of sharon ['гouzəvʃɛərən]
1. жълт кантарион, звъника (Hypericum)
2. хибискус

roseola [rou'ziələ]
n мед. розеола

rose-rash ['rouzræʃ]
вж. roseola

rose-root ['rouzru:t]
n бот. вид тлъстига (Sedum)

rosery ['rouzəri]
вж. rosarium

rosette [rou'zet]
n розетка

rose-water ['rouzwɔ:tə]
1. розова вода
2. attr превзето сантиментален/деликатен

rose-window ['rouzwindou]
n арх. прозорец розет (к) а

rosewood ['rouzwud]
n палисандрово дърво

Rosicrucian [rouzi'kru:ʃn]
n член на тайно дружество за окултизъм

rosily ['rouzili]
1. розово (и прен.)
2. весело, оптимистично

rosin ['rɔzin]
I. n дървесна смола, колофон
II. v натърквам с колофон

rosiness n розовина

roster ['roustə]
I. 1. воен. разписание на дежурства и пр
2. разг. списък
II. v включвам в списък

rostra вж. rostrum

rostral ['rɔstrəl]
1. арх. рострален, украсен с изображение на корабен нос
2. зоол. на зурлата/клюна

rostrate ['rɔstreit]
1. вж. rostral
2. зоол. със зурла/клюн

rostrum ['rɔstrəm]
1. трибуна
2. извит украсен нос на (стар боен) кораб
3. зоол. клюн, зурла

rosy ['rouzi]
1. розов (u прен.), румен
2. весел, оптимистичен, прен. светъл

rot [rɔt]
I. 1. гния, загнивам, изгнивам (и прен.), причинявам гниене, плесенясвам
разлагам се (u прен.)
to ROT off изгнивам и падам (за клон и пр.)
2. sl. шегувам се, закачам се
II. 1. гниене, загниване, гнилост, плесен
2. вет. метил
3. sl. глупости
4. поквара, развала, деморализация, поредица провали/неуспехи

rota ['routə]
1. вж. roster
2. ROTA върховен съд на католическата църква

Rotarian [rou'tɛəriən]
1. a ротариански
2. n ротарианец, член на ротарианския клуб

rotary ['routəri]
I. a въртящ се, въртелив, ротационен, ротативен
II. 1. тех. пробивна машина за въртеливо сондиране, ротационен компресор
2. печ. ротационна машина
3. ам. авт. площад/пресечка с еднопосочно движение
4. the ROTARY световното ротарианско дружество

rotary club ['routəri,klʌb]
n ротариански клуб, дружество за обществена дейност с представители на различни професии

rotary fan ['routəri,fæn]
n вентилатор

rotatable [rou'teitəbl]
a въртящ се

rotate [rou'teit]
I. 1. въртя (се)
2. редувам (се), сменям (се) подред
II. a бот. с форма на колело, кръгъл

rotation [rou'teiʃn]
1. въртене, завъртане
2. редуване, сменяване, смяна, периодично повтаряне
by/in ROTATION на смени, подред
ROTATION of crops сеитбообращение

rotative ['routətiv]
a ротативен, ротационен, редуващ се

rotatory a въртящ се, кръговратен

rote [rout]
I. 1. механично запомняне/повтаряне
by ROTE наизуст
2. ам. рутина
II. n ам. шум на вълни/прибой
III. n средновековен струнен инструмент

rotgut ['rɔtgʌt]
n долнокачествено спиртно питие

rotifer ['rɔtifə]
n зоол. ротатория

rotisserie [rɔ'tisəri]
1. n фp. заведение, където се сервира скара
2. скара (прибор)

rotor ['routə]
1. тех. ротор, работно колело (на турбина)
2. ав. носещо витло, ротор

rotten [rɔtn]
1. гнил, изгнил, загнил, прогнил (и прен.)
2. разяден, прояден, метиляв
3. sl. долен, морално пропаднал
4. sl. отвратителен, калпав, негоден, никакъв
to feel ROTTEN не ми е добре, не ме бива, хич ме няма
ROTTEN borough ист. гнила паланка, град, избирателната колегия на който е съществувала само на име

rottenly a отвратително

rottenness n гнилота

rotter ['rɔtə]
n мазник, негодник, подлец

rotund [rou'tʌnd]
1. кръгъл, закръглен, пълничък
2. звучен, плътен (за глас)
3. високопарен, цветист (за стил и пр.)

rotunda [rou'tʌndə]
n арх. ротонда

rotundity [rou'tʌnditi]
1. кръгла форма
2. закръгленост, пълнота
3. звучност, плътност (на глас)
4. високопарност (на стил и пр.)

roturier [rou'tjuəriei]
n фр. плебей

rouble [ru:bl]
n рус. рубла

roue ['ru:ei]
n фр. развратник

rouge [ru:ʒ]
I. 1. червило, руж
2. крокус, червен прах за полиране
II. 1. начервявам (се), червя (се)
2. зачервявам се
III. n футб. меле

rough [rʌf]
I. 1. груб, грапав, неравен (за повърхност), остър (за плат и пр.), загрубял (за ръце и пр.), рошав, несресан, рунтав, див (за местност)
2. груб, неизгладен (и прен.), необработен, неизлъскан, нешлифован
in the ROUGH state необработен, необязден (за кон)
ROUGH grazing паша на естествено пасище
ROUGH work груба работа
3. приблизителен, груб (за изчисление и пр.)
at a ROUGH guess приблизително
ROUGH justice почти справедливо отношение
4. развълнуван, бурен (за море)
5. буен, бурен (за вятър, време)
ROUGH passage лошо пътуване по море, пътуване в бурно море, прен. тежко преживяване
6. буен, разбунтуван (за дете, тълпа)
7. груб (за обноски, език и пр.), невнимателен, невъзпитан, просташки, грубиянски, брутален, жесток
to give someone (a lick with) the ROUGH side/edge of one's tongue наругавам/нарязвам някого
ROUGH customer грубиян
ROUGH usage грубо отношение, грубост
ROUGH work/sl. stuff насилие
cn. грубо нарушение
to call someone ROUGH names ругая някого
ROUGH elements хулигани, грубияни
ROUGH quarters of a town квартали, където вилнеят хулигани, престъпници и пр.
ROUGH handling грубо отнасяне
8. груб, остър, дрезгав, дразнещ
9. лош, суров, тежък, труден (за живот и пр.)
to have a ROUGH time (of it) живея зле, търпя лишения, тегля, изтеглям (си), изпащам (си)
to give someone a ROUGH time измъчвам/тормозя някого
it is ROUGH (luck) on him не му е леко, жалко за него
10. стипчив, тръпчив
11. фон. аспириран, с придихание
II. 1. неравност (на терен), грапава страна на нещо
2. голф неравна част на игрище
3. the ROUGH незавършен вид
in the ROUGH в незавършен вид, приблизително, горе-долу
4. неприятна страна, трудност
to take the ROUGH with the smooth приемам нещата както ca, понасям спокойно превратностите на съдбата
5. хулиган, грубиян, бандит
6. шип (на подкова на кон)
III. 1. правя неравен, правя грапавини/шипове, слагам/правя шипове на подковата на кон
2. нахвърлям в общи черти (и с in, out)
3. започвам обработката на (диамант и пр.)
4. to ROUGH up разрошвам (коса и пр.)
sl. бия, набивам, малтретирам
5. to ROUGH it понасям несгоди/лишения/неудобства, живея при лоши/сурови условия
to ROUGH someone up the wrong way раздразням някого
IV. 1. грубо, сурово, жестоко
2. тежко, с лишения
to sleep ROUGH спя на открито/където намеря

roughage ['rʌfidʒ]
n груба храна

rough-and-ready ['rʌfən'redi]
1. направен набързо/как да е, импровизиран, временен, нахвърлян
2. груб, но ефикасен
ROUGH-AND-READY methods груби, но ефикасни методи
ROUGH-AND-READY fellow грубоват, но енергичен човек, човек без фасони/преструвки

rough-and-tumble ['rʌfən'tʌmbl]
1. a безреден, объркан, шумен, буен
2. n (общ) бой, меле, сборичкване, схватка

rough-cast ['rʌfka:st]
I. 1. стр. хоросан
2. грубо изработен модел/план, скица
II. 1. стр. измазвам с хоросан
2. нахвърлям (план и пр.), скицирам

rough-dry ['rʌfdrai]
v изсушавам, без да гладя

roughen ['rʌfn]
v правя/ставам груб/неравен/грапав, загрубявам, правя да загрубее

rough-footed ['rʌf,futid]
a с пера по кpаката

rough-hew ['rʌfhju:]
v (-hewed, -hewn) оформявам/изработвам грубо, скицирам

rough-hewn ['rʌfhju:n]
1. грубо изработен, скициран
2. прен. недодялан

rough-house ['rʌfhaus]
1. v sl. бия се, боричкам се, буйствувам
2. понатупвам
3. закачам

roughleg ['rʌfleg]
n зоол. северен/пернатоног/гащат мишелов (Buteo lagopus)

rough-leged ['rʌf,leigd]
a с космати/пернати крака

roughly ['гʌfli]
1. грубо
2. приблизително, горе-долу

rough-neck ['rʌfnek]
1. n ам. sl. грубиян, хулиган
2. работник на нефтена сонда

roughness ['rʌfnis]
1. грапавост, грапавина, неравност, грубост, загрубялост, рунтавост, рошавост
2. необработеност
3. бурност (на море), вълнение, буйност
4. грубост, простащина, грубиянство, бруталност, жестокост
5. острота, дрезгавост
6. суровост, тежки условия (на живот)
7. стипчивост, тръпчивост

rough-rider ['rʌfraidə]
1. човек, който обяздва коне
2. човек, свикнал да язди дълго и по лоши пътища

rough-shod ['rʌfʃɔd]
1. подкован с издадени шипове
2. насилнически, груб
to ride ROUGH-SHOD over отнасям се грубо/арогантно с, пренебрегвам/погазвам грубо

rough-spoken ['rʌf,spoukn]
a с груб език

rough-up ['гʌfʌp]
n sl. бой, сборичкване

rough-wrought ['гʌfrɔ:t]
a подработен, недообработен

rougjh-house ['rʌfhaus]
n sl. сбиване, сбоpичкване

roulade [ru:'la:d]
n фp. муз., готв. рулада

roulette [ru:'let]
1. n фр. рулетка (хазартна игра)
2. перфоратор (за марки и пр.)

roumanian [ru'meiniən]
вж. romanian

roumansh [ru'mænʃ]
вж. romansh

round [raund]
I. 1. кръгъл, объл, цилиндричен
2. закръглен, заоблен, извит, прегърбен, движещ се в кръг, (за) обиколен
3. фон. закръглен, лабиален
4. звучен, плътен, мек
5. изгладен, гладък, завършен (за стил, изречение)
6. значителен, добър
good ROUND sum значителна сума
to go at a good ROUND pace вървя бързо/енергично
7. цял, пълен
ROUND dozen цяла/кръгла дузина
ROUND ton цял тон
ROUND figures/numbers цели числа
8. приблизителен, закръглен (за числа)
9. откровен, прям, недвусмислен, грубоват
in ROUND terms недвусмислено, направо, малко грубо
ROUND unvarnished tale гола/чиста истина
10. ярък, жив (за описание, образ)
II. 1. кръг, окръжност
2. завъртане, кръгово движение
3. кръгло парче (хляб и пр.), сандвич
ROUND of beef дебело парче говежди бут
4. обиколка, тур, инспекция, патрул
to go the/to make one's ROUNDs посещавам пациентите си, обхождам участъка си
to be on one's ROUNDs в обиколка съм, по инспекция съм
to go the ROUNDs of минавам от човек на човек/от място на място, пръскам се из, преминавам из (за новина)
5. серия, редица, цикъл, рутина
the daily ROUND всекидневието, всекидневната рутина
the earth's yearly ROUND смяната на сезоните
ROUND of pleasures поредица от удоволствия
ROUND of drinks по чаша (питие) за всички (присъствуващи)
to stand a ROUND of whisky черпя всички по едно уиски
6. сп. рунд, тур, етап
7. изстрел, залп, патрон, снаряд
ROUND after ROUND of cheers/applause непрекъснати аплодисменти, буря от аплодисменти
8. муз. канон
9. round dance
10. обла летва, пречка, стъпало (на подвижна стълба), пречка, пръчка (отдолу на стол)
11. изк. скулптура (не релеф)
in the ROUND изк. изваян, скулптиран, театр. със сцената в средата на залата, прен. описан/осветлен всестранно/от всички страни
III. 1. закръглям (се), заоблям (се)
2. фон. лабиализирам (се)
3. заобикалям, обикалям/минавам около/край
to ROUND a corner свивам зад ъгъл
4. завършвам, придавам завършен вид на (често с off, out)
5. мат. закръглявам (число) (често с off)
round down намалявам (цена и пр.) чрез закръгляне
round off round3 4.
round3 5., изглаждам, закръглям (ръб и пр.)
round on нахвърлям се върху (и прен.)
round out round3 4., закръглям се, понапълнявам, допълвам (с подробности и пр.)
round up събирам, подбирам (говеда), арестувам, прибирам, повишавам (цена и пр.) чрез закръгляне
round upon round on
IV. 1. наоколо, в кръг, в обиколка/диаметър, кръгом, със заобикаляне
to turn/run ROUND and ROUND въртя се/тичам в кръг
room hung ROUND with pictures стая, цялата накачена с картини
taken all ROUND общо взето
it's a long way ROUND много се заобикаля (ако вървим по този път)
to take the longest way ROUND тръгвам по най-дългия/най-обиколния път
all the year ROUND през цялата година
2. от човек на човек, от място на място
to hand/pass ROUND поднасям/раздавам на всички
to send ROUND разпращам
there's not enough to go ROUND няма да стигне/да има за всички
3. насам, тук
bring my car ROUND докарайте ми колата
if you happen to be ROUND ако случайно си насам/имаш път насам
to ask someone ROUND поканвам някого у дома си
V. 1. около
all/right ROUND the lake, etc. около цялото езеро и пр.
to argue ROUND and ROUND a subject споря все около един въпрос (без да го засягам пряко)
2. около, към, приблизително (и ROUND about)
3. из, по
all ROUND навсякъде по, из целия
4. зад, оттатък
VI. v ост. шепна

roundabout ['raundəbaut]
I. 1. (за) обиколен
2. със заобикалки
in a ROUNDABOUT way със заобикалки
3. пълен, закръглен (за човек)
II. 1. обиколка, обиколен път
2. авт. площад/пресечка с еднопосочно движение
3. въртележка (на панаир и пр.)
what you lose on the swings you make on the ROUNDABOUTs нямаш ни печелба, ни загуба
4. ам. къс тесен мъжки жакет

round-arm ['raunda:m]
a сп. извършен с хоризонтално махово движение (за удар)

round-backed ['raundbækt]
a с извит гръб, прегърбен, гърбав

round dance ['raund,da:ns]
1. хоро
2. танц, при който двойките се въртят в кръг

roundel [raundl]
1. кръгче, диск
2. медалъон
3. арх. кръгла ниша/прозорец/кула
4. проз. рондо
5. round dance
6. воен. aв. отличителен знак на самолет (покaзвaщ националността)

roundelay ['raundəlei]
1. песничка с рефрен
2. round dance
3. ост. птича песен

rounder ['raundə]
1. инструмент/работник, който изглажда/закръгля (ръбове и пр.)
2. ам. sl. безделник, лентяй, пияница
3. рl с гл. в sing вид игра с топка и бухалка, един рунд на тази игра

round game ['raund,geim]
n картu игра без партнъори

roundhand ['raundhænd]
n кръгло едро изписване на букви, кръгъл едър почерк

Roundhead ['raundhed]
n ист. парламентарист, пуританин (по време на Кромуел, XVII в.)

roundheaded ['raundhedid]
1. кръглоглав
2. пуритански

round-house ['raundhaus]
1. мор. кабина/кабини към кърмата на кораб
2. жп. ремонтно депо
3. ост. арест, арестантска килия
4. ам. sl. бокс удар с широко махово движение на ръката

roundish a кръгличък

roundly ['raundli]
1. енергично, живо
2. направо, без заобикалки, грубо

roundness ['raundnis]
n закръгленост

round robin ['raund,rɔbin]
1. петиция, в която подписите са в кръг (за да не личи чие име е първото)
2. ам. турнир (на шах и пр.), при който вcеки състезател трябва да играе с всички други
3. ам. конференция, обсъждане, участници в конференция
4. ам. писмо/циркуляр, изпратен до членове на организация и пр

round-shot ['raundʃɔt]
n воен. ист. топовен снаряд

roundsman ['raundzmən]
1. търговски помощник, който доставя стоки/приема поръчки по домовете
2. ам. районен полицейски инспектор

round table ['raund,teibl]
1. кръгла маса
2. прен. конференция на кръглата маса (и ROUND TABLE conference)
the ROUND TABLET кръглата маса, на която са седели рицарите на крал Артур

round-top ['raundtɔp]
n мор. марс

round trip ['raund,trip]
1. обиколка, отиване и връщане
2. attr обиколен, за отиване и връщане

round-up ['raundʌp]
1. събиране/подбиране на говеда, събрани/подбрани говеда, говедари, които ги събират
2. арестуване на заподозрени лица
3. преглед (на събития и пр.), резюме, обобщение
4. антология

round worm ['raund,wə:m]
n кръгъл червей, нематод

roup [ru:p]
n вет. дифтерит по кокошките

rouse [rauz]
I. 1. събуждам (се), пробуждам (се), разбуждам (се) (и прен.)
2. раздвижвам, стресвам, предизвиквам, раздразням, ядосвам
to ROUSE someone to action подбуждам някого към действие
to ROUSE oneself прен. раздвижвам се, размърдвам се
3. бъркам, разбърквам (течност)
4. мор. вдигам, издигам, дърпам, тегля (in, out, up)
5. лов. изплашвам, вдигам (дивеч)
II. 1. воен. заря
2. разтърсване, раздвижване (u прен.)
III. 1. чаша вино и пр
2. наздравица
3. гуляй

rouseabout ['rauzəbaut]
вж. roustabout

rouser ['rauzə]
1. n sl. нещо изключително/забележително
2. опашата лъжа

rousing ['rauziŋ]
1. въодушевяващ, вдъхновяващ, възбуждащ
2. възторжен
3. буен (и за огън), оживен (за търговия и пр.)
4. разг. изключителен, знаменит
5. разг. нагъл, опашат (за лъжа)

roust [raust]
1. вж. rousel
2. aм. разг. измъквам (от леглото) (и с up)
3. to ROUST out aм. рaзг. изхвърлям, прен. изритвам

roustabout ['raustəbaut]
1. n ам. пристанищен работник, прост моряк
2. общ работник (в нефтена рафинерия, цирк и пр.)

rout [raut]
I. 1. разгром, пълно поражение, безредно бягство/отстъпление
to put to ROUT разгромявам напълно, обръщам в безредно бягство
2. тълпа, навалица, сбирщина
3. юр. група нарушители на обществения ред, нарушение на обществения ред
4. изплашена/разбунтувана тълпа
5. шум, бъркотия, безредици
6. ост. (голяма) вечеринка, тържество, прием
II. v разгромявам, обръщам в бягство, дезорганизирам напълно
III. 1. рия, ровя (и с about)
2. to ROUT out/up измъквам, вдигам (от легло, скривалище и пр.)
3. to ROUT out/up изнамирам, откривам, измъквам
4. изрязвам, гравирам (и с out)
IV. v диал. рева (за говедо)

route [ru:t]
I. 1. маршрут, курс, път (и прен.)
bus ROUTE автобусна линия
en ROUTE на път (for)
2. воен. (и) заповед за поход
ROUTE march учебен поход
походна крачка/стъпка (и ROUTE step)
3. ам. определен район (за доставки и пр.)
II. v определям маршрута на, изпращам по определен маршрут

routeman ['гu:tmən]
n (pl-men) ам. доставчик на даден район, лице, което разпределя работата на такива доставчици

routine [ru:'ti:n]
1. рутина, установен/заведен ред, практика
the day's ROUTINE редовната/ежедневната работа
2. често повтаряна фигура (при танц и пр.)
3. театр. често повтарян номер
4. изч. тех. програма
5. attr редовен, установен, обикновен, обичаен, рутинен, шаблонен

routinism ['ru:tinizm]
n рутинерство, формализъм

routinize ['ru:tinaiz]
v ам. превръщам в рутина, рутинирам

roux [ru:]
n фр. готв. запръжка от масло и брашно

rove [rouv]
I. 1. скитам, странствувам, бродя, блуждая, лутам се
2. преброждам
3. блуждая (за очи)
4. ост. пиратствувам
II. n скитане, бродене, блуждаене
III. v текст. флаеровам (вълна и пр.), приготвям за предене
IV. вж. reeve

roven вж. reeve

rover ['rouvə]
1. скитник
2. непостоянен човек
3. ист. пират, пиратски кораб
4. старши бойскаут
5. случаен предмет, избран за прицел при стрелба с лък
at ROVERs по далечен прицел, наслуки, по предположение

roving ['rouviŋ]
a скитнически, свързан с много пътуване
ROVING commission работа, свързана с много пътуване
ROVING ambassador посланик на разположение
ROVING eye склонност да се заглеждам в хубави жени

row [rou]
I. 1. ред, редица, поредица
in a ROW в една редица/линия
рaзг. един подир друг
for five days in a ROW пет дни наред/вече
in the front ROW на първия ред
2. улица (често в имена)
hard/long/stiff ROW to hoe тежка работа, зор
it doesn't amount to a ROW of beans/pins пет пари не струва
ROW house aм. една от редица къщи, построени на калкан
II. v ряд. нареждам в редици (и с up)
III. 1. греба, карам лодка с гребла, карам/разхождам/прекарвам с лодка
2. участвувам в състезание по гребане, заемам (дадено място) в гребна лодка
3. имам (даден брой) гребла (за лодка)
row down настигам (при гребни състезания)
row out изтощавам от гребане
IV. 1. гребане, разстояние, изминато с гребна лодка
2. разходка с гребна лодка
V. 1. шум, гюрултия, врява
hold your ROW sl. млъкни, затваряй си устата
what's the ROW? какво става
2. кавга, караница, свада, сбиване, бой, скандал
to kick up/make a ROW вдигам скандал, ругая, правя сцена
to be (always) ready for a ROW голям скандалджия съм
to get into a ROW ругаят ме, вдигат ми скандал
VI. v разг. ругая
карам се (with)

Rowan ['rouən]
1. самодивско дърво, офика (Sorbus aucuparia)
2. плод на това дърво (и ROWAN berry)

row-boat ['roubout]
n гребна лодка

rowdily a свадливо

rowdiness n свадливост, кавгаджийство

rowdy ['raudi]
1. a груб, свадлив, шумен
2. n грубиян, хулиган

rowdyism ['raudiizm]
n хулиганство, хулиганско държание

rowel ['rauəl]
I. n колелце на шпора
II. v (-ll-) бодвам, пришпорвам

rowen ['rauən]
1. отава, втора коситба
2. неразорана угар, оставена за пасище

rowing-boat ['rouiŋbout]
вж. row-boat

rowlock ['rɔlək]
n мор. ключ за гребло

royal ['rɔiəl]
I. 1. a кралски, царски
ROYAL Institution Кралски британски институт за разпространение на научни знания
2. царски, величествен, великолепен, разкошен
to have a ROYAL time прекарвам чудесно
to be in ROYAL spirits в отлично настроение съм
II. 1. кралска/царска особа
2. елен с напълно развити рога
3. мор. бомбрамсел
4. печ. голям формат хартия
5. ост. вид златна монета
the ROYAL s Кралският шотландски полк, Кралската флота

royal fern ['rɔiəl,fə:n]
n бот. осмунда (Osmunda regalis)

royalist ['rɔiəlist]
1. роялист, монархист
2. ам. магнат краен реакционер
3. attr роялистки, монархически

royal jelly ['rɔiəl,dʒeli]
n пчелно млечице

royally a царствено

royal mast ['rɔiəl,ma:st]
вж. royal

royal stag ['rɔiəl,stæg]
вж. royal ii

royalty ['rɔiəlti]
1. кралско/царско достойнство
2. кралска/царска особа, кралски особи, член на кралското семейство
3. право/привилегия, получена от краля
4. рl хонорар, възнаграждения (под форма нa процент от прихода)
5. мин. възнаграждение, заплатено на собственика на земя за експлоатиране на подземни богатства

rozzer ['rɔzə]
n sl. полицай

rub [rʌb]
I. 1. трия (се), търкам (се), разтривам, разтърквам, натърквам, натривам
to RUB dry изтривам до сухо, изсушавам
to RUB one's hands потривам ръцe (и прен.)
2. протривам (се), протърквам (се)
to RUB sore протривам до кръв
3. ам. дразня, раздразням
to RUB shoulders/elbows with общувам с (обик. знатнu хора)
to RUB someone (up) the wrong way раздразвам някого (с нетактично държане)
rub along разг. карам я някак, преживявам
карам, разбирам се, погаждам се (with)
rub away трия/търкам непрекъснато, изтривам (се), изличавам (се), премахвам (болка) чрез разтриване
rub down почиствам, тимаря (кон), правя фрикция, изтривам, изтърквам, изтърквам (стена и пр.), шлифовам
rub in натърквам, втривам, натяквам, втълпявам, постоянно повтарям/изтъквам
no one likes his faults being RUBbed in никой не обича постоянно да му се изтъкват грешките
don't RUB it in, stop RUBbing it in стига си натяквал
rub off изтривам (се), изтърквам (се), изличавам (се), прен. заличавам (се), намалявам (се) (за ефект и пр.)
to RUB off onto/on to разг. преминавам. на, отразявам се на, прен. заразявам
rub on натривам
rub along
rub out изтривам (се), изличавам (се)
ам. sl. убивам, пречуквам, очиствам
rub through претривам през, карам я, оправям се
rub up изтривам, излъсквам, разг. опреснявам (знания)
освежавам (пaмет и пр.)
to RUB up against отривам се о (стена и пр.), срещам случайно
II. 1. триене, търкане, натриване, натъркване, разтриване, разтривка
2. неравност на терен
3. пречка, затруднение
the RUB is that пречката/работата е там, че
there's the RUB това е трудното
4. подигравка, присмех, неприятност
5. протрито място

rub-a-dub ['rʌbə,dʌb]
n барабанен бой, барабанене

rubber ['rʌbə]
I. 1. гума, каучук
2. гумичка, приспособление за триене
3. предмет, направен от гума, галош, ам. автомобилна гума, гуми на автомобил
4. човек, който трие/търка, масажист, теляк, полировчик
5. брус, точило, брусовка, пила за груба обработка
6. sl. презерватив
7. attr гумен, каучуков
II. n карти робер

rubberize ['rʌbəraiz]
v гумирам, импрегнирам с каучук

rubberneck ['rʌbənek]
I. 1. n ам. sl (досадно) любопитен човек
2. турист, екскурзиант
RUBBERNECK wagon автобус за туристи
3. attr досадно любопитен
II. 1. v ам. sl гледам/разглеждам/зяпам с любопитство
2. протягам врат да видя

rubber plant ['rʌbə,pla:nt]
1. каучуконосно растение (Ficus, Hevea)
2. фикус, каучуконосна смокиня (Ficus elastica)

rubber-stamp ['rʌbə,stæmp]
I. 1. подпечатвам, слагам печат на
2. одобрявам/приемам безкритично
II. 1. гумен печат
2. разг. човек без собствено мнение/преценка, бюрократ
3. ам. разг. клише
4. ам. разг. рутинно/безкритично одобрение

rubbery ['rʌbəri]
1. като гума, еластичен
2. жилав, здрав

rubbing ['rʌbiŋ]
n копие (от модел и пр.), получено чрез триене върху хартия

rubbish ['rʌbiʃ]
1. смет, боклук (и прен.), отпадъци
2. глупости, безсмислици

rubbishy a без стойност

rubble [rʌbl]
1. натрошен камък, баластра, чакъл
2. стр. неодялан камък, зидария от неодялан камък
3. натрупани отломъци/останки
to reduce to RUBBLE превръщам в куп камъни, разрушавам напълно
4. прен. отломки

rubblework ['rʌblwə:k]
вж. rubble

rubdown ['rʌbdaun]
n фрикция, разтривка, масаж

Rube [ru:b]
1. n ам. sl. селяндур
2. наивник

rubella [ru:'belə]
n мед. рубеола

rubeola [ru:'biələ]
вж. rubella

Rubicon ['ru:bikən]
n p. Рубикон
to pass/cross the RUBICON правя решителна крачка, вземам окончателно/безвъзвратно решение

rubicund ['ru:bikənd]
a румен, червендалест

rubidium [ru'bidiəm]
n хим. рубидий

rubiginous [ru'bidʒinəs]
a ръждивочервен

rubious ['ru:biəs]
a поет. рубиненочервен

ruble вж. rouble

rubric ['ru:brik]
1. рубрика, заглавие/пасаж, написан с червени/отличаващи се букви
2. рел. литургическо правило, вмъкнато в молитвеник, прен. правило, упътване, редакторска забележка
3. отличителен знак/извивка след подпис
4. минер. хематит
5. attr червен (икав), отбелязан с червено

rubricate ['ru:brikeit]
1. отбелязвам с червено
2. разпределям в рубрики
3. установявам с правило, регулирам

ruby ['ru:bi]
I. 1. рубин
above rubies безценен, неоценим
2. рубинов цвят
3. печ. рубин
4. attr рубинов, яркочервен
RUBY wedding 40-годишнина от сватба
II. v боядисвам/оцветявам в рубиненочервено

ruche [ru:ʃ]
n фр. рюш, къдрички (на дреха и пр.)

ruck [rʌk]
I. 1. тълпа, маса, простолюдие, обикновени хора
to get out of the RUCK прен. отделям се от тълпата, изпъквам
2. изостанали/изоставащи състезатели
3. куп (чина)
II. n гънка, дипла, набор, бръчка
III. v нагъвам (се), надиплям (се), смачквам (се), набирам (се)

ruckle [rʌkl]
I. вж. ruck
II. v шотл. хъхря, хриптя

rucksack ['rʌksæk]
n нем. раница

ruckus ['rʌkəs]
вж. ruction

ruction [rʌkʃn]
n разг. често pl. препирня, караница, кавга, врява, гюрултия

rudbeckia [rʌd'bekiə]
n сев. -ам. градинско цвете с подобни на слънчогледи цветове

Rudd [rʌd]
n зоол. вид червеноперка (Scardinius erythropthalmus)

rudder ['rʌdə]
1. кормило, рул
2. ръководен принцип/начало

rudder-fish ['rʌdəfiʃ]
вж. pilot-fish

rudderless ['rʌdəlis]
1. без кормило/рул
2. прен. без компас, лутащ се, без ръководно начало/принцип

ruddiness n руменина

ruddle [rʌdl]
I. n червена охра
II. 1. бележка/дамгосвам (овце) с червена охра
2. начервявам грубо/нескопосно

ruddy ['rʌdi]
1. яркочервен
2. румен, червендалест
RUDDY health цветущо здраве
3. sl. проклет, мръсен
RUDDY lie мръсна лъжа

rude [ru:d]
1. груб, оскърбителен, невъзпитан
to be RUDE to държа се грубо/невъзпитано към, оскърбявам
2. нетактичен, тромав, просташки
3. прост, груб, примитивен, примитивно изработен
4. необработен, суров, в естествен вид
cotton in its RUDE state суров памук
5. здрав, як
in RUDE health здрав (като бик)
6. изненадващ, рязък, груб
7. бурен, буен (за време, темперамент), суров
8. приблизителен, груб

rudeness ['ru:dnis]
1. грубост, неучтивост, невъзпитание, оскърбителност
2. простота, примитивност
3. суровост

rudiment ['ru:dimənt]
1. недоразвит/рудиментарен орган/част
2. обик. рl основно начало, елементарен принцип
рl елементарни познания, основи
3. прен. следа, останка
4. зачатък, начало, първично състояние

rudimental [ru:di'mentl]
1. недоразвит, рудиментарен, зачатъчен, първичен
2. елементарен, основен

rudimentary [ru:di'mentəri]
вж. rudimental

rue [ru:]
I. v разкайвам се (за), скърбя (за), съжалявам (за), кая се (за)
I RUE the day when проклинам/проклет да е денят, когато
II. 1. разкаяние, съжаление
2. състрадание, милост
III. n бот. седеф (че) (Ruta graveolens)

rueful ['ru:ful]
1. плачевен, (достоен) за оплакване/съжаление
2. печален, унил, мрачен, обезсърчен
the Knight of the RUEFUL Countenance лит. рицарят на печалния образ (Дон Кихот)

ruefully a печално

rufescent [ru:'fesnt]
a книж. червеникав, червенеещ

ruff [rʌf]
I. 1. рюш, къдрички (на дреха и пр.)
2. зоол. яка (от пера, косми), грива
3. зоол. пъстър бойник (Philomachus pugnans)
II. n карти цакане
III. v карти играя коз, цакам
IV. n зоол. бибан, ропец (Acerina cernua)

ruffe [rʌf]
вж. ruff

ruffian ['rʌfiən]
n главорез, грубиян, хулиган, брутален престъпник

ruffianism ['rʌfiənizm]
n грубиянство, бруталност, хулиганство

ruffianly ['rʌfiənli]
a грубиянски, брутален, хулигански

ruffle [rʌfl]
I. 1. разрошвам (се), разчорлям (се)
набръчквам (се) (за водна повърхност) (и с up)
the bird RUFFLEd its feathers птицата се наежи
2. надиплям, набирам, гофрирам
3. смущавам (се), безпокоя (се), обърквам (се), раздразням (се)
man impossible to RUFFLE невъзмутим човек, човек със здрави нерви
to RUFFLE someone /someone's temper/someone's feathers ядосвам/нервирам някого
4. прелиствам бързо
II. 1. набор, волан, жабо
2. вълничка, накъдрена повърхност, бръчка, гънка
3. смущение, безпокойство, тревога
4. кавга, спречкване
5. воен. (бързо и непрекъснато) биене на барабан
III. v перча се, емча се, държа се предизвикателно

rufous ['ru:fəs]
a червеникаво/ръждивокафяв, риж

rug [rʌg]
1. килим (че), черга
2. (пътническо) одеяло
to pull the RUG (out) from under someone преставам да подкрепям/укривам някого

rugby ['rʌgbi]
n cn. ръгби (и RUGBY football) (u R)

rugged ['rʌgid]
1. грапав, неравен, назъбен, скалист, каменист, горист
2. със силно врязани/изразени черти, с неправилни/тежки черти (за лице), набръчкан
3. намръщен
4. груб, суров, строг, непреклонен
5. недодялан, нешлифован, груб, прост (но добродушен)
6. як, здрав, солиден
7. тежък, труден, суров
8. бурен, лош (за време)

ruggedness n грапавост, грапавина, грубост, суровост

rugger ['rʌgə]
сп. разг. rugby

rugose ['ru:gous]
a набръчкан, нагърчен, нагънат

rugosity [ru:'gɔsiti]
1. набръчканост, нагърченост, нагънатост
2. бръчка, гънка

ruin ['ru:in]
I. 1. гибел, разруха, разрушение, разорение, провал (на надежди и пр.)
to bring to RUIN разорявам, погубвам
drink will be his RUIN/the RUIN of him пиянството ще го погуби
to go to RUIN разрушавам се, рухвам
2. падение, поквара, прелъстяване, обезчестяване, озлочестяване
3. обик. рl развалина, руина, останка
the city lies in RUINs градът е/лежи в развалини, градът е напълно разрушен
4. прен. развалина (за човек)
жалкa останка
5. фалит, фалиране
blue RUIN sl. долнокачествен джин
II. 1. разрушавам, унищожавам, разорявам, съсипвам, погубвам, прелъстявам, обезчестявам, озлочестявам
2. руша се, разрушавам се, загивам
3. поет. падам презглава, сгромолясвам се

ruination [ru:'neiʃn]
1. разорение, гибел, разруха
2. разрушаване, унищожаване

ruinous ['ru:inəs]
1. разрушителен, пагубен, гибелен, погубващ, разорителен
2. разрушен, в развалини
3. разг. безбожно скъп, безбожно висок (за цена)

rule [ru:l]
I. 1. правило, установен начин/метод
according to/by RULE по правилата
to do everything according to/by RULE върша всичко по установения начин (без собствена преценка)
as a (general) RULE като/по правило, обикновено, най-често, по принцип, изобщо
to make it a RULE to, to make a RULE of (c ger) имам за правило да, обикновено
rainy weather is the RULE here тук обикновено/редовно вали дъжд
standing RULE установено правило
RULE of three мат. просто тройно правило
RULE of thumb практическо правило
to work to RULE спъвам производството, правя италианска стачка
2. постановление, решение
RULE absolute юр. постановление, прекратяващо действието на предишно условно постановление
RULE nisi условно решение
3. рl устав, правилник, статут
4. власт, господство, управление, ръководство
5. линия, линеал
6. печ. наборна линийка
en-RULE съединителна чертица
em-RULE тире
the RULEs ист. зона около затвор за длъжници, където някои от тях могат да живеят, австралийски футбол
II. 1. властвувам, управлявам, господствувам (над)
ръководя (и с over)
to RULE the roast/roost аз командувам/заповядвам
to be RULEd by ръководя се от, оставям се на (чувство и пр.)
2. постановявам, определям
to RULE a motion out of order, to RULE that a motion is out of order заявявам, че дадено предложение не може да се приеме за гласуване/е против процедурните правила
to RULE out изключвам, заявявам, че е неприемлив (о)
3. начертавам, линирам
RULEd paper линирана хартия
to RULE off разделям с черти, разграфявам
4. търг. на (дадено) равнище съм (за цени)
prices RULEd high цените бяха (общо взето) високи

ruler ['ru:lə]
1. владетел, властелин, господар, управител
2. линия, линеал

ruling ['ru:liŋ]
I. 1. управляващ, ръководещ
to be the RULING spirit ръководя, имам ръководна роля
2. преобладаващ, доминиращ
RULING passion главна/доминираща страст
RULING price преобладаваща/текуща цена
II. n юр. постановление

rum [rʌm]
I. 1. ром
2. ам. спиртна напитка
II. 1. странен, чудат
RUM go/start странна работа
2. опасен, мъчен
RUM customer подозрителен субект/човек

Rumanian [ru'meiniən]
вж. romanian

rumansh [ru'mænʃ]
вж. romansh

rumba ['rʌmbə]
n румба (танц)

rumble [rʌmbl]
I. 1. буботя, тътна, трополя
to RUMBLE by/along изтрополявам
2. to RUMBLE out/forth измърморвам, избуботвам
3. куркам (за черва)
4. метал. почиствам/полирам в барабан
II. 1. буботене, тътен, тътнеж, грохот, тропот, трополене
2. куркане (за черва)
3. ам. улично сбиване (между гангстерu, хулигани)
4. ам. недоволство, мърморене
5. място (и за багаж) в задната част на карета
6. метал. барабан за почиcтване/полиране
III. v sl. разбирам, чактисвам

rumble seat ['rʌmbl,si:t]
n авт. подвижна седалка в задната (открита) част на спортен автомобил

rumble-tumble ['rʌmbl,tʌmbl]
1. друсане, тръскане
2. тежко движеща се кола/камион

rumbling ['rʌmbliŋ]
вж. rumble

rumbustious [rʌm'bʌstʃəs]
a разг. шумен, буен, размирен

rumen ['ru:men]
n (pl-s, rumina) зоол. търбух

ruminant ['ru:minənt]
I. 1. зоол. преживен, преживящ
2. замислен, склонен към размисъл
II. n преживно животно

ruminate ['ru:mineit]
1. преживям
2. размишлявам, мисля (about, on, over)

rumination [,ru:mi'neiʃn]
1. преживяне
2. размисъл, размишление

rummage ['rʌmidʒ]
I. 1. тършувам, ровя
разравям, претърсвам, претършувам (in, about)
2. измъквам, изнамирам (out, up)
II. 1. претърсване, претършуване, обиск
2. сбирщина, остатъци, вехтории

rummage-sale ['rʌmidʒseil]
1. благотворителен базар
2. оказионна разпродажба
3. разпродажба на непотърсени вещи в митница

rummer ['rʌmə]
n (висока) украсена чаша, стакан

rummy ['rʌmi]
I. вж. rum
II. n sl. ам. пияница, къркач
III. n картu руми

rumour ['ru:mə]
I. n мълва, слух
RUMOUR has it that говори се, че, носи се слух, че
II. v обик. pass пускам/разгласявам слух/мълва
it is RUMOURed that говори се/носи се слух, че
the RUMOURed disaster бедствието, за което се говори

rumourmonger ['ru:məmʌŋgə]
n клюкар, сплетник

rump [rʌmp]
1. бут, задница, трътка
2. прен. жалка останка

rumple [rʌmpl]
I. 1. смачквам, намачквам, набръчквам
2. разбърквам, разчорлям, разрошвам
II. n бръчка, гънка

rumpsteak ['rʌmpsteik]
n говеждо месо от бута, рамстек

rumpus ['rʌmpəs]
n sl. шум, врява, гюрултия, бъркотия, суматоха, кавга, караница

rumpus room ['rʌmpəs,rum]
n ам. стая за игри и пр. (обик. в сутерена)

rum-runner ['rʌmrʌnə]
n ам. контрабандист на спиртни напитки, кораб, който пренася контрабанда спиртни напитки

run [rʌn]
I. 1. бягам, тичам, търча, изтичвам, пробягвам, преминавам (разстояние), избягвам, побягвам
to RUN the streets тичам по улиците (без контрол)
2. карам да тича
to RUN someone off his feet/legs съсипвам някого от тичане/ходене/шетане
to RUN oneself to death/into a state of collapse съсипвам се от тичане, тичам до смърт/до изнемощяване
to RUN oneself out of breath тичам до задъхване
3. разпространявам се бързо (за новина и пр.), пробягвам
chills/cold shivers ran down/up his spine студени тръпки го побиха
4. движа се (за превозно средство), циркулярам, пускам (в движение) (допълнителни коли и пр.)
5. движа се, въртя се, вървя, работя (за машина и пр.)
to leave the engine RUNning не изключвам/загасвам мотора
6. простирам се (в някаква посока)
преминавам, следвам (along по)
7. тека, лея се
to RUN blood залят съм с кръв, окървавен съм
to RUN with sweat цял съм/потънал съм в пот
8. тека. капя, пропускам, изпускам, гноя, сълзя (за рана)
my nose RUNs, I RUN at the nose носът ми тече
9. изливам, пускам (вода във вана и пр.)
10. разливам се (за боя, мастило), пускам (за боя)
11. топя (се), разтопявам (се), изливам във форма
12. протичам, минавам, изтичам, преминавам, отминавам
all my arrangements ran smoothly всичко мина, както го бях предвидил
his life had only a few hours to RUN оставаха му още няколко часа живот/да живее
13. важа, валиден/действителен/в сила съм
14. играя се, давам се (за пиеса и пр.)
15. глася (за документ и пр.)
16. сп. бягам, участвувам в състезание по бягане/в надбягване, записвам (кон) да участвува в надбягване, надбягвам се с, свършвам състезание (първи, втори и пр.)
I'll RUN you to that tree да се надбягваме до онова дърво
17. пол. кандидатствувам, поставям кандидатурата си (for)
поставям кандидатурата на (for)
18. вървя, котирам се, струвам средно (at)
19. карам (кола и пр.), движа (машина и пр.), направлявам движението на
20. прокарвам, прекарвам, мушвам, втиквам, вдявам (конец), промушвам (със сабя и пр.)
to RUN a comb/one's fingers through one's hair прекарвам гребен/пръсти през косата си
21. завеждам, ръководя, управлявам, командувам, експлоатирам
to RUN a hotel/restaurant държа/съдържател съм на хотел/ресторант
22. поддържам (кола и пр.)
23. пускам в продажба, продавам
24. гоня, подгонвам, преследвам (дивеч)
25. успявам да премина през, прекарвам контрабанда
to RUN a blocade пробивам блокада
to RUN arms правя контрабанда с оръжие
26. пускам бримка (за чорап)
27. слагам, подреждам (в картотека и пр.), полагам, слагам (кабел и пр.)
28. трупам, натрупвам (сметки, дългове)
29. пълзя, вия се (за растение)
30. ам. печатам, отпечатвам
31. прекарвам, начертавам, чертая (линия и пр.)
32. изкарвам на паша, паса (добитък)
33. билярд правя ред сполучливи удари, карти играя последователно печеливши карти
34. муз. изсвирвам/изпявам в бърза последователност
35. навлизам в река да си хвърля хайвера
36. съм, ставам, стигам до някакво състояние
our apples RUN rather small ябълките ни ca доста дребни
to RUN free свободен/на свобода съм
to RUN mad полудявам
to RUN high висок съм (за цени, доходи и пр.)
II. 1. бягане, тичане, бяг, пробег
at a/the RUN тичешком, бегом
2. пробег (на кола и пр.), пътуване, екскурзия (с кола и пр.)
to go for a RUN, to have a RUN разхождам се (с кола)
RUN up to town отскачане/кратко пътуване до града
3. курс (на превозно средство), район (на репортер и пр.)
trial RUN пробен курс
4. ход, работа, действие
5. ход, развитие, насока, направление, тенденция, курс
the RUN of the market тенденцията на пазара
6. продължителност, последователност, ред
7. дължина, протежение
8. редица, поредица, серия
кaрти поредица, секвенция, сп. поредица от успешни удари
9. свобода/право на използване
to have the RUN of someone's house/library къщата/библиотеката на някого ми е на разположение
10. търг. търсене (нa стоки и пр.)
RUN on a bank ик. (паническо/масово) изтегляне на суми от банка
11. нещо средно/обикновено
the common/general/ordinary RUN of man (kind) обикновените хора, простосмъртните
the normal RUN of students средните/обикновените студенти
out of the common RUN от по-висока класа/качество
12. постоянен път на животни
13. пасище, оградено място за животни
14. направление, посока
15. шанца
16. пасаж (от риба), ряд. стадо
17. партида (от стоки)
18. тел. цикъл, (режим на) работа
19. тех. улей, канал за изпускане
20. мин. бремсберг
21. муз. рулада
22. ам. поток, ручей
23. дължина (на проводник и пр.)
24. геол. направление (на жила и пр.)
25. изпусната бримка
26. крикет пробег между вратите, точка, получена за пробег
in the long RUN в края на краищата, в последна сметка
in the short-RUN в близко бъдеще/перспектива, в кратък период
III. 1. топен, стопен
2. тех. излят
3. контрабанден

runabout ['гʌnəbaut]
1. скитник, бродяга
2. малък автомобил/самолет/моторница

runaround ['rʌnəraund]
n извъртания, шикалкавене

runaway ['rʌnəwei]
I. 1. беглец, дезертъор
2. побягнал кон
3. лесна/решителна победа
4. нещо, което не се поддава на контрол
5. бягство
II. 1. избягъл, забягнал
RUNAWAY match женитба с приставане на момата
2. неудържим, бързо растящ, който не може да се контролира
3. решителен, лек, лесен (за победа)

runcible spoon ['rʌnsibl,spu:n]
n тризъба вилица

runcinate ['rʌnsineit]
a бот. назъбен

Rundle [rʌndl]
1. стъпало
2. кръг, диск, колело

run-down ['rʌndaun]
I. 1. изтощен, капнал
2. спрял (за часовник и пр.)
3. западнал
4. занемарен, порутен
II. 1. намаление, намаляване, спадане
2. под робен анализ, преглед, резюме

rune [ru:n]
1. ез. руна
2. ост. магия, заклинание
3. ряд. песен

rung [rʌŋ]
I. 1. стъпало, стъпенка, напречник
2. спица на колело
the lowest/highest RUNG (of the ladder) прен. най-ниското/най-високото обществено положение
II. вж. ring

runic ['ru:nik]
a рунически

run-in ['rʌnin]
1. разг. постепенно приближаване
2. спор, кавга, свада
3. печ. вмъкнат материал без нов ред

runlet ['rʌnlit]
n поточе, ручейче

runnel [rʌnl]
1. ручей, поток
2. канавка

runner ['rʌnə]
1. бегач, състезател по бягане
2. бързоходец, куриер, хоп, разсилен
3. ист. полицай
4. контрабандист
5. плъзгач, шина (на шейна и пр.)
6. бот. ластар, мустаче, пълзящо растение
7. тех. работно/ходово колело, ротор
8. горен воденичен камък
9. метал. леяк, канал за леене, шлакоуловител
10. тишлайфер, пътека (за стълбище и пр.)
11. зоол. птица със слабо развити криле, птица която лесно бяга
12. ам. вид риба

runner bean ['rʌnə,bi:n]
вж. scarlet runner

runner-up ['rʌnərʌp]
1. състезател/отбор, спечелил второ място
2. пол. подгласник

running ['rʌniŋ]
I. 1. бягащ, тичащ
RUNNING fight оттегляне/отстъпление с бой
2. за бягане/надбягване
3. непрекъснат, текущ
RUNNING account текуща сметка
RUNNING commentary коментар под текст, постоянни забележки (придружаващи реч, събитие и пр.), непрекъснати коментарии, радиорепортаж
RUNNING fire воен. честа безредна стрелба
RUNNING hand непрекъснат/свързан почерк
4. течащ, гноящ, сълзящ
5. работещ, в ход
6. експлоатационен (за разноски и пр.)
7. бот. пълзящ, виещ се
8. predic последователен
(for) three days RUNNING три дни наред, в продължение на три дни
9. сегашен, настоящ, текущ
the RUNNING month този месец
RUNNING prices сегашни/текущи цени
RUNNING repairs текущи поправки
10. линеен
RUNNING jump скок със затичване
take a RUNNING jump at yourselfl sl. разкарай се! чупи се! изпарявай се!
II. 1. бягане, бяг, надбягване
2. ръководство, управление, ръководене
3. ход, работа, действие, въртене, обръщение
4. контрабанда, контрабандиране
to be in/out of the RUNNING имам/нямам изгледи да спечеля
to make the RUNNING определям темпото, водя (u прен.)
to take up the RUNNING повеждам, заставам начело, начело съм (при състезание)

running-board ['гʌniŋbɔ:d]
n авт. стъпало

running headline ['rʌniŋhedlain]
n печ. колонтитул

running-knot ['rʌniŋnɔt]
n възел с примка

running mate ['rʌniŋ,meit]
1. кон от същата конюшня, допуснат на състезание, за да определя скоростта, кон, който се очаква да спечели втора награда
2. пол. кандидат за по-малката от две изборни длъжности (за вuцепрезидент и пр)
3. близък/постоянен помощник/съдружник

running stitch ['rʌniŋ,stitʃ]
n тропоска

running title ['rʌniŋ,taitl]
n печ. колонтитул

runny ['гʌni]
1. (полу) течен
2. сополив

run-off ['rʌnɔf]
1. cn. решаващо състезание/среща (обик. след равен резултат)
2. оттичане, оттичащи се води

run-of-the-mill ['гʌnəvðə,mil]
a обикновен, среден, посредствен

run-on ['rʌnɔn]
I. a RUN-ON line проз. анжамбман
RUN-ON sentence изречение със запетайка, където бихме очаквали точка
II. n печ. вмъкнат материал (без нов ред)

run-over ['гʌnouvə]
1. материал за печатане, надхвърлящ определеното за него място
2. attr надхвърлил определения обем

runt [rʌnt]
1. малорасло животно, изтърсак
2. дребен човек, джудже, завързак, слабак
3. вид едър гълъб

run-through ['rʌnθru:]
1. бегъл преглед
2. бърза репетиция

run-up ['rʌnʌp]
n разг. подготвителен период, подготовка

runway ['rʌnwei]
1. ав. писта
2. пътека (към водопой)
3. спуск, улей (за трупu)
4. корито (на река)
5. театр. тясна рампа, водеща от сцената към залата

rupee [ru:'pi:]
n рупи (парична единица на Индия, Пакистан и пр.)

rupiah [ru:'pi:ə]
n рупия (парична единица на Индонезия)

rupture ['rʌptʃə]
I. 1. скъсване, разкъсване, спукване, пробиване
2. ел. пробив (на изолацията)
3. прен. скъсване (на отношения), разрив, раздяла
4. мед. херния
II. 1. скъсвам (се), разкъсвам (се), пробивам (се), спуквам (се)
2. скъсвам (отношения), разстройвам (брак и пр.)
3. мед. получавам херния

rural ['ruərəl]
a селски, провинциален
RURAL dean свещеник на няколко енории
RURAL (free) delivery aм. безплатно доставяне на пощата в отдалечени селски райони
in RURAL seclusion усамотен на село/в дълбоката провинция

ruralist ['ruərəlist]
n провинциалист, селски жител

ruralize ['ruərəlaiz]
1. (отивам да) живея на село/в провинцията, поселячвам се
2. поселячвам, провинциализирам, придавам селски/провинциален вид на

ruritanian [ruəri'teiniən]
a пълен с интриги/заговори/приключения и пр

ruse [ru:z]
n хитрост, уловка, подвеждане

rush [rʌʃ]
I. 1. бот. шавар, дзука (Juncus), тръстика
2. rushlight
II. 1. втурвам се (in, into, out, out of, at)
хвърлям се, връхлитам (at)
an idea RUSHed into my head изведнъж ми хрумна една идея
fools RUSH in where angels fear to tread глупците се заемат с неща, пред които най-мъдрите се колебаят, глупците не мислят за последствията
the words RUSHed to his lips той заговори бързо, без много да се замисля
2. прен. впускам се, хвърлям се (необмислено) (into в някакво начинание)
to RUSH through one's work свършвам си работата набързо/надве-натри, претупвам си работата
3. карам/тикам/движа стремително
откарвам/изпращам бързо (to), карам (някого) да бърза, притеснявам, вадя душата на
to RUSH someone through lunch карам някого да изяде обеда си набързо
to be RUSHed имам много работа, много съм притеснен от работа
I refuse to be RUSHed не съм съгласен да ме притесняват/да ми вадят душата
to RUSH someone into doing something карам някого да направи нещо, без да му дам време да помисли
to RUSH someone off his feet принуждавам някого да действува, без да му дам време да помисли, изтощавам някого
to RUSH a bill through Parliament прокарвам законопроект през парламента по бързата/съкратената процедура
to RUSH into print изпращам бързо на печат (ръкопис)
to RUSH the ending театр. ускорямм развръзката
4. воен. щурмувам, нападам, атакувам, превземам с шурм
the passengers tried to RUSH lhe boats пътниците се мъчеха да се вмъкнат насила в лодките
to RUSH the gates нахлувам през вратите
5. sl. прен. оскубвам (купувач)
6. ам. sl. ухажвам усилено, свалям
7. ам. sl. проагитирам, мъча ce да спечеля някого (за член на организация и пр.)
8. to RUSH up явявам се внезапно, изниквам, изскачам, повишавам бързо/рязко
изпращам бързo
III. 1. втурване, спускане, стремително движение, нахлуване, щурм, атака, нападение
2. изблик, прилив
3. бързане, притеснение
4. усилено (улично) движение
5. усилена дейност
gold RUSH златна треска, треска за злато
6. внезапно търсене (for на някаква стока), внезапно раздвижване/активизиране
7. струя, вълна
8. кино първи/пробни снимки
9. aм. sl. усилено ухажване, сваляне, особено внимание (за да се спечели някой за член и пр.)
IV. 1. претупан, свършен надве-натри
2. (много) спешен/бърз
3. оживен, натоварен

rush-bottomed ['rʌʃbɔtəmd]
a със седалище от тръстика (за стол)

rush candle ['rʌʃ,kændl]
вж. rushlight

rushee [rʌ'ʃi:]
n ам. sl. студент, когото проагитирват да стане член на дружество и пр

rush-hour ['rʌʃauə]
n час на най-голямо движение/навалица, час пик

rushlight ['rʌʃlait]
1. свещ от натопена в лой сърцевина на тръстика
2. слаба светлина, светлинка (и прен.)

rushy ['rʌʃi]
1. тръстиков, от тръстика/шавар
2. пълен/обрасъл с тръстика/шавар

rusk [rʌsk]
n сухар

russet ['rʌsət]
1. червеникавокафяв цвят
2. груб домашно тъкан плат, шаек, шаечна дреха
3. сорт тъмночервена зимна ябълка
4. щавена, но небоядисана кожа
5. attr червеникавокафяв, шаечен, груб

Russian ['rʌʃn]
I. a руски
II. 1. руснак, русин
2. руски език

russianize ['rʌʃənaiz]
v русифицирам, придавам руски характер на

rust [rʌst]
I. 1. ръжда (и бот.)
2. прен. западане, изоставане, затъпяване (порaди бездействие)
3. ръждив цвят
II. 1. ръждясвам, правя да ръждяса, разяждам
2. бот. причинявам ръжда
3. добивам ръждив цвят
4. прен. затъпявам (поради бездействие), западам

rustic ['rʌstik]
I. 1. rural
2. прост, непринуден
3. груб, недодялан, просташки
4. грубо изработен, с груба повърхност, от неодялани греди, от грубо одялан камък
II. n селянин, селяк

rusticate ['rʌstikeit]
1. (отивам да) живея на село, изпращам да живее на село, оселячвам (се)
2. изключвам временно (студент)
3. одялвам грубо (камък), строя от грубо одялани камъни

rustication n живеене на село, временно изключване от университет

rusticity [rʌ'stisiti]
1. селски характер, селска черта
2. простота, грубоватост

rustle [rʌsl]
I. 1. шумоля, правя да шумоли, шумоля с
2. ам. действувам/движа се енергично, успявам да докопам/постигна благодарение на енергията си
3. ам. крада, открадвам (особ. добитък)
4. to RUSTLE up разг. намирам, откривам, доставям
II. n шумолене

rustler ['rʌslə]
1. ам. разг. енергичен/деен човек
2. sl. конекрадец, крадец на добитък

rustless ['rʌstlis]
a неръждаем, неръждясал

rustproof ['rʌstpru:f]
a неръждаем

rusty ['rʌsti]
1. ръждясал, ръждив
2. бот. повреден от ръжда
3. с ръждив цвят
4. остарял, овехтял, избелял
5. дрезгав, хриплив, груб
6. позабравен (за знания, умения), който не е във форма
his English is a bit RUSTY позабравил е английския
7. упорит, инат
8. диал. раздразнен, сърдит

rut [rʌt]
I. 1. коловоз, бразда
2. прен. рутина, шаблон, привичка
to be in a RUT живея/работя/действувам еднообразно/все по същия начин
to get/fall/sink into a RUT изпадам в рутина, шаблонизирам се
to fall into a conversational RUT повеждам шаблонен/скучен разговор
II. v (-tt-) главно рр набраздявам, оставям следи с колела
RUTted road набразден/изровен път
III. n разгонване (на животно)
in RUT разгонен
IV. v (-tt-) разгонен съм (за животно)

rutaceous [ru'teiʃəs]
a бот. седефов, росенов

Ruth [ru:θ]
n ост. милост, състрадание

ruthenium [ru:'θi:niəm]
n хим. рутений

ruthless ['ru:θlis]
a безжалостен, безмилостен, безскрупулен

ruthlessly a безмилостно

ruthlessness n безпощадност

ruttish ['rʌtiʃ]
a похотлив

rutty ['rʌti]
a набразден, изровен (от колела), неравен (за път)

rye [rai]
1. бот. ръж (Secale cereale)
2. уиски (и RYE whisky)
3. rye-grass

rye-bread n ръжен хляб

rye-grass ['raigra:s]
n бот. райграс (Lolium perenne)

s [es]
n буквата S

sabbat вж. sabbath

sabbatarian [,sæbə'tɛəriən]
1. a съботянски
2. n съботянин

Sabbath ['sæbəθ]
1. (S.) шабат, събота (у евреите)
2. неделя (у протестантите), ден за почивка
to keep the SABBATH почитам неделята, почивам си в неделя
to break the SABBATH работя в неделя
3. сборище на вещици (и witches' SABBATH)
4. attr неделен, празничен

sabbathatical a неделен, почивен

sabbatic [sə'bætik]
a съботен (у евреите), неделен (у протестантите), празничен
SABBATIC year библ. седма година (когато израилтяните оставят земята на угар)
всяка седма година, през която университетски преподавател няма лекции (и SABBATIC)

sabbatical [sə'bætikəl]
вж. sabbatic

saber ам. sabre

sable [seibl]
1. самур (Mustella/Martes zibellina)
2. caмурова кожа
3. поет. черен цвят
рl траур, траурна дреха
4. attr самуров, черен, траурен
his SABLE Majesty дяволът, сатаната

sabot ['sæbou]
1. n фр. сабо, дървена обувка
2. снаряден пръстен

sabotage ['sæbəta:ʒ]
I. n фр. саботаж
II. v саботирам

saboteur ['sæbətə:]
n фр. саботъор

sabra ['sæbrə]
n евреин, роден в Израел (не имигрант)

sabre ['seibə]
I. 1. сабя
2. кавалерист
рl кавалерия
II. v посичам, съсичам, ранявам (със сабя)

sabre-rattling ['seibərætliŋ]
1. дрънкане на оръжия, заплаха с война
2. attr воинствен

sabretache ['sæbətæʃ]
n фр. воен. хусарска паласка

sabre-toothedlion ['seibətu:d,laiən]
n предисторичeско животно с дълги горни кучешки зъби

sabre-toothedtiger ['seibətu:d,taigə]
вж. sabre-toothedlion

sabulous ['sæbjuləs]
a песъчлив

sac [sæk]
n анат. торбичка, алвеола

saccharide ['sækəraid]
n хим. захарид

saccharin ['sækərin]
n захарин

saccharine ['sækərain]
1. a захарен, захарист
2. прен. сладникав

saccharose ['sækərous]
n хим. захароза, тръстикова захар

sacerdotal [sæsə'doutəl]
1. свещенически, жречески
2. приписващ тайнствена сила/власт на духовенството

sachem ['seitʃem]
1. индиански вожд
2. ам. пол. виден деец на демократическата партия

sachet ['sæʃei]
n фр. (торбичка с) ароматни билки/прах, малко пакетче шампоан

sack [sæk]
I. 1. торба, чувал, сак
2. рокля/палто сак
3. sl. легло
to hit the SACK лягам си
to get the SACK разг. уволняват ме, изхвърлят ме
to give someone the SACK разг. уволнявам/изхвърлям някого
II. 1. слагам в чувал (и)
2. разг. уволнявам, изхвърлям
3. to SACK out sl. заспивам, лягам си
III. v грабя, плячкосвам, предавам на плячкосване
IV. n плячкосване, разграбване, грабеж
V. n ост. вид бяло (испанско) вино

sackbut ['sækbʌt]
n ист. примитивен тромбон

sackcloth ['sækklɔθ]
1. зебло, кеневир
2. библ. власеница
SACKCLOTH and ashes дълбока скръб/разкаяние

sacking ['sækiŋ]
n зебло, кеневир

sack-race ['sækreis]
n надбягване в чували

sacque [sæk]
вж. sack

sacra вж. sacrum

sacral ['sækrəl]
1. обреден
2. анат. сакрален, кръстен

sacrament ['sækrəmənt]
1. рел. тайнство, причастие
to partake of/receive the SACRAMENT причестявам се
to give the last SACRAMENT причестявам (умирающ)
2. ост. (тържествена) клетва
3. божествено/тайнствено влияние, символ, знамение

sacramental [,sækrə'mentəl]
I. 1. рел. свързан с тайнство, светопричастен, тайнствен
2. ост. клетвен
II. n рел. обред, подобен на (но не включен в) тайнствата (напр. ръсене със светена вода)

sacramentalism [sækrə'mentəlizm]
n вяра в/строго спазване на тайнствата

sacramentarianism [,sækrəmen'tɛəriənizm]
вж. sacramentalism

sacrarium [sæk'rɛərium]
1. n (pl-ria) лат. светилище, светая светих
2. свещен/кръщелен купел (у католиците)

sacred ['seikrid]
1. свещен, свят
SACRED music религиозна/църковна музика
2. посветен (to)
SACRED to the memory of в памет на (надпис на надгробен паметник)
3. свят, ненарушим, неприкосновен
SACRED cow разг. непогрешим човек/организания

sacrifice ['sækrifais]
I. 1. жертвоприношение
2. жертва, жертвуване
at a great SACRIFICE of life с цената на много жертви/убити
3. продажба на загуба
to sell at a SACRIFICE продявам на загуба/под костуемата цена
II. 1. изворшвам жертвоприношение
2. принасям в жертва, жертвувам, пожертвувам
3. продавам на загуба/под костуемата цена

sacrificial [,sækri'fiʃəl]
a жертвен

sacrilege ['sækrilidʒ]
n светотатство, кощунство

sacrilegious [,sækri'lidʒəs]
a светотатствен, кощунствен

sacrist ['sækrist]
n църк. пазител на светите одежди и утвари

sacristan ['sækristən]
вж. sacrist

sacristy ['sækristi]
n църк. ризница

sacrosanct ['sækrəsæŋkt]
a свещен, неприкосновен

sacrum ['seikrəm]
n (pl-s, -ra) анат. сакрум, кръст

sad [sæd]
1. тъжен, натъжен, опечален, печален, нерадостен, скръбен
in SAD earnest ост. съвсем сериозно
a SADder and a wiser man човек, осъзнал грешките си/чукнат от живота, помъдрял човек
2. разг., често шег. много лош/слаб, ужасен, страшен, жалък (за опит)
to make SAD work of оплесквам
3. клисав, тежък
4. тъмен, мрачен (за цвят)
5. ост. сериозен
SAD dog нехранимайко, хаймана
SAD sack aм. sl. кутсузин, некадърник, неоправник

sadden [sædn]
v натъжавам (се), нажалявам (се), опечалявам (се)

saddle [sædl]
I. 1. седло, самар
in the SADDLE на кон, яхнал, на власт
to be in the SADDLE на власт съм, разпореждам се, работя с увлечение
2. гръб, филе (на животно)
SADDLE of mutton овнешко филе
3. геогр. седловина
4. аръш (част от конски хамут)
5. техн. подложка, възглавница, уплътнение
to put the SADDLE on the right horse разг. обвинявам справедливо, посочвам истинския виновник
II. 1. оседлавам
2. натоварвам
обременявам (with)
to be SADDLEd with прен. нося/имам на гърба си
3. качвам се на седлото (и с up)

saddleback ['sædlbæk]
1. геогр. седловина
2. арх. покрив с два фронтона
3. вид гларус
4. черно прасе с бяла ивица на гърба

saddlebag ['sædlbæg]
n обик. pl дисаги, чанта на колело/мотоциклет

saddlebow ['sædlbou]
n преден лък на седло

saddle-cloth ['sædlklɔθ]
n потник под седло/самар

saddle-horse ['sædlhɔ:s]
n кон за езда

saddler ['sædlə]
n седлар, сарач

saddle-roof ['sædlru:f]
вж. saddleback

saddlery ['sædləri]
1. седларство, сарачество
2. сарачница
3. сарашки стоки

saddle shoe ['sædl,ʃu:]
n ам. вид обувка с цветен банд отпред

saddle-tree ['sædltri:]
n рамка на седло/самар

sad-iron ['sædaiən]
n ютия

sadism ['seidizm]
n садизъм

sadness ['sædnis]
n скръб, печал, униние

safari [sə'fa:ri]
n араб. ловна експедиция в Африка, сафари

safe [seif]
I. 1. невредим, здрав (и читав), в безопасност, запазен, спасен, избавен
SAFE and sound невредим, здрав и читав
to see someone SAFE home изпращам някого до вкъщи (да не му се случи нещо)
SAFE arrival благополучно пристигане
2. безопасен, сигурен, надежден, верен, на когото може да се разчита
in SAFE hands в добри ръце, на сигурно място
at a SAFE distance на почетно разстояние, достатъчно далеч
SAFE house солидна/здрава къща
as SAFE as houses/as the Bank of England съвсем надежден/сигурен
SAFE load техн. допустим товар
they've got him SAFE държат го, хванали ca гo, не може да им избяга
to be on the SAFE side за всеки случай, за по-сигурно, в безопасност съм
it is SAFE to say може със сигурност/спокойно да се каже/твърди
he is SAFE to win/come той непременно ще спечели/дойде
SAFE seat for the Tories място (в парламента), което непременно ще бъде спечелено от консерваторите
to be a SAFE catch сn. ловя топката безпогрешно
SAFE period дни, когато няма опасност от забременяване
3. предпазлив, който не поема рискове
better to be SAFE than sorry бъди предпазлив, за да не съжаляваш после
with a SAFE conscience с чиста съвест
II. 1. сейф, огнеупорна каса
2. кафез (за провизии), хладилен шкаф/помещение

safe conduct ['seif,kɔndəkt]
1. пропуск, открит лист
2. охрана

safe-cracker ['seifkrækə]
n касоразбивач

safe-deposit ['seifdipɔzit]
n сейф, хранилище (в банка)

safeguard ['seifga:d]
I. 1. гаранция, защита, предпазна мярка
предпазител (against)
2. охрана
II. v гарантирам, предпазвам, охранявам, защищавам
to SAFEGUARD an industry ик. вземам протекционни мерки по отношение на дадена индустрия

safe-keeping ['seif,ki:piŋ]
n съхранение

safe-light ['seiflait]
n фот. фотолабораторна лампа

safely ['seifli]
1. благополучно
2. сигурно, със сигурност

safety ['seifti]
1. безопасност, сигурност, непокътнатост, запазеност
to play for SAFETY избягвам всякакъв риск
for SAFETY's sake за (по-голяма) сигурност
in a place of SAFETY на сигурно/безопасно място
SAFETY first безопасността преди всичко, без рискове
SAFETY first policy предпазлива политика
2. SAFETY catch
3. attr предпазен, защитен
SAFETY factor, factor of SAFETY коефициент на сигурност

safety-belt ['seiftibelt]
n предпазен ремък/колан

safety catch ['seifti,kætʃ]
1. n тех. предпазен/застопоряващ елемент
2. котка на асансъор

safety curtain ['seifti,kə:tn]
n театр. противопожарна завеса

safety glass ['seifti,gla:s]
n нечупливо/нетрошливо стъкло

safety lamp ['seifti,læmp]
n (обезопасена) минъорска лампа

safety-lock ['seiftilɔk]
n секретна брава

safety-match ['seiftimætʃ]
n (безопасна) кибритена клечка

safety-net ['seiftinet]
n предпазна мрежа при акробатични номера

safety-pin ['seiftipin]
n безопасна игла

safety razor ['seifti,reizə]
n самобръсначка

safety valve ['seifti,vælv]
1. тех. предпазен вентил/клапан
2. прен. отдушник
to sit on the SAFETY VALVE потискам чувствата си, водя политика на репресии

safety zone ['seifti,zoun]
n ам. място, безопасно за пешеходци

safflower ['sæflauə]
n бот. шафранка, багрилен/див шафран (Carthamus tinctorius)

saffron ['sæfrən]
1. бот. жълт минзухар, шафран (Crocus sativus)
2. жълт цвят

sag [sæg]
I. 1. хлътвам, вгъвам се, изкривявам се, вися, провисвам
SAGging shoulders увиснали paмене
2. прен. отпадам, отслабвам, западам, клюмвам
3. търг. спадам (зa цени), намалява ми се цената
4. мор. отклонявам се от курса
II. 1. хлътване, вгъване, изкривяване, провисване
2. търг. спадане на цените
3. мор. дрейф, отклонение от курса, свойство (на платноходка) да се обръща само под напора на вятъра

saga ['sa:gə]
1. n лит. сага, исландска хроника
2. сказание, предание, героичен епос
3. дълъг семеен роман (и SAGA novel), хроника, дълга история

sagacious [sə'geiʃəs]
1. проницателен, далновиден, прозорлив, пресметлив
2. интелигентен, умен (за животно)

sagacity [sə'gæsiti]
n проницателност, далновидност, прозорливост, пресметливост, интелигентност

sagamore ['sægəmɔ:]
n индиански вожд

sage [seidʒ]
I. 1. далновиден, мъдър, умен, учен
2. често ирон. велемъдър, всезнаещ, сериозен, важен
II. n мъдрец, маг
III. n бот. градински чай (Salvia officinalis)

sage-brush ['seidʒbrʌʃ]
n бот. ам. пелин (Artemisia)

sage-green ['seidʒgri:n]
a, n сивозелен (цвят)

saggar ['sægə]
n капсула/ковчеже за изпичане на порцеланови изделия

sagger ['sægə]
вж. saggar

saggitate ['sædʒiteit]
a бот. стреловиден

saggitated ['sædʒiteitid]
вж. saggitate

sagittal ['sædʒitəl]
a стреловиден

Sagittarius [,sædʒi'tɛəriəs]
n Стрелец (съзвездие и знак на зодиака)

sago ['seigou]
1. бот. сагова палма (и SAGO palm)
2. саго, палмено нишесте

sahib ['sa:ib]
n инд. господин, сър, господар, европеец

said вж. say

sail [seil]
I. 1. корабно платно
under SAIL с опънати/вдигнати платна
(at) full SAIL с опънати/вдигнати платна, прен. тържествено
in full SAIL с всички платна
to set SAIL отплувам (from от, to, for за)
to take/haul in SAIL свивам/събирам платната, прен. намалявам амбициите си, посвивам платната
to make SAIL вдигам платно/платна, отплувам
to strike SAIL свивам/прибирам платната, признавам се за победен
2. платноход (ка), гемия, събир. платноходни кораби
twenty SAIL 20 кораба
3. плаване, мореплаване, пътуване по море
to go for a SAIL отивам на разходка с платноходка
4. крило на вятърна мелница (и SAIL arm)
II. 1. пътувам с, карам, управлявам (плавателен съд)
2. проплувам, пропътувам
to SAIL uncharted seas плувам по неизследвани морета
3. отплувам, тръгвам на път, отпътувам
4. нося се, рея се, летя
5. плъзгам се плавно, плувам
6. движа се тържествено
sail in залавям се/намесвам се енергично/решително
sail into влизам тържествено в, разг. нападам, нахвърлям се върху
sail through изкарвам (изпит и пр.) без всякакво усилие

sailboat ['seilbout]
n платноход (ка)

sailcloth ['seilklɔθ]
n брезент

sailer ['seilə]
n платноход, кораб с платна
good/slow SAILER бързоходен/бавен кораб

sailfish ['seilfiʃ]
n вид риба меч (Istiophorus)

sailing ['seiliŋ]
1. плаване, навигация
2. ветроходство
3. тръгване, отпътуване, отплуване
SAILING orders заповед за отплуване

sailing-master ['seiliŋma:stə]
n шкипер, капитан (на яхта), щурман

sailing-ship ['seiliŋʃip]
n кораб с платна

sailor ['seilə]
1. моряк, матрос, мореплавател
SAILOR s' home пансион за моряци
to be a good/bad SAILOR не страдам/страдам от морска болеет, добре/зле понасям пътуване по море
2. плоска дамска/детска шапка (и SAILOR hat)

sailoring ['seiləriŋ]
n моряшки живот

sailorly ['seiləli]
1. моряшки
2. стегнат, спретнат, кадърен

sailors'-choice ['seiləztʃɔis]
n ам. различии видове риби в Атлантическия океан

sailplane ['seilplein]
n планер, безмоторен самолет

sainfoin ['seinfɔin]
n бот. еспарзета (Onobrychis viciaefolia)

saint [seint]
I. nред имена често n светец (и прен.), светия
пред име свети (често съкр. St. St)
calender of SAINT s църковен календар
SAINT's day патронен празник на църква, имен ден
St Anthony's fire мед. червен вятър, еризипел, ерготизъм, отравяне с мораво рогче
St Bernard (dog), great St Bernard санбернарско куче
St Elmo's fire corposant
St John's wort бот. жълт кантарион, звъника (Hypericum)
St Stephen's Камарата на общините
II. v канонизирам, почитам като светец
SAINTed свят, свещен
my SAINT ed aunt! разг. боже мой!

sainthood ['seinthud]
1. святост
2. събир. светци, светии

saintlike ['seintlaik]
a като (на) светец

saintly ['seintli]
a свят, непорочен, безгрешен, като (на) светец

saith [seθ]
ост. says

sake [seik]
I. n for the SAKE of, for SAKE's SAKE за, засади, в интерес на, от уважение към, с цел да, за да
for my SAKE (за) ради мене, за мой хатър
for God's/heaven's/goodness'/pity's/paзг. Pete's SAKE за бога! to talk for the SAKE of talking говоря, за да се намирам на приказки
for old times' SAKE, for old SAKE's SAKE заради старото ни приятелство
for the SAKE of argument колкото/за да поспорим
art for art's SAKE изкуство заради изкуството, чисто изкуство
to pursue learning for its own SAKE уча заради самото учение
II. n японска оризова ракия

saker ['seikə]
1. вид голям сокол (Falco sacer)
2. ост. воен. малък топ

Sal [sæl]
n хим. сол
SAL volatile амониев карбонат, амоняк
SAL ammoniac амонячна сол, нишадър

salaam [sə'la:m]
I. n араб. селям, поздрав, темане, поклон
II. v правя селям/темане, покланям се, поздравявам

salable ['seiləbl]
1. който може да се продаде, който се търси/бързо се продава, търсен
2. прен. продажен, подкупен

salacious [sə'leiʃəs]
1. похотлив, сластолюбив, сластен
2. неприличен, нецензурен, пикантен, мръсен, порнографски

salacity [sə'læsiti]
1. n похот (ливост), сладострастие, сласт
2. нецензурност, пикантност

salad ['sæləd]
1. салата
2. attr за салата
SALAD dressing подправка за салата (оцет, зехтин и пр.)
SALAD oil зехтин
SALAD days младежки години, първа младост

salamander ['sæləmændə]
1. зоол. дъждовник, саламандър
2. мит. саламандра, саламандър
3. нажежено желязо/тиган, мангал, преносима пещ
4. метал. налеп, настил

salami [sə'la:mi]
n итал. (силно подправен) салам

salariat [sə'lɛəriæt]
n събир. чиновници, хора, които са на заплата

salary ['sæləri]
I. n за плата
II. v плащам заплата на
salaried man човек на/със заплата

sale [seil]
1. продажба, продаване, продан
for SALE продава се
goods on SALE стоки за продан/продажба
articles for which there is no SALE стоки, които не се търсят/за които няма пазар
articles that command a sure/ready SALE стоки, които много се търсят/които лесно се продават/харчат
I haven't made a SALE нищо не съм продал
2. продажба на търг, аукцион
to put up for SALE обявявам на търг
3. разпродажба (с намалени цени) (и bargain/clearance SALE)
SALE of work благотворителен базар на вещи, изработени от членове на организация и пр

saleable вж. salable

sale-note n записка на посредник за извършена продажба

salep ['sælep]
n тур. салеп

saleratus [,sælə'reitəs]
n ам. сода бикарбонат

sale-ring ['seilriŋ]
n участници в търг

sale-room ['seilrum]
1. аукционна зала
2. зала/помещение за продажби

sales clerk ['seilz,kla:k]
n продавач (в магазин)

salesgirl ['seilzgə:l]
n продавачка (в магазин)

saleslady ['seilzleidi]
вж. salesgirl

salesman ['seilzmən]
1. продавач
2. търговски пътник/посредник

salesmanship ['seilzmənʃip]
1. търговски похват, изкуство да се привличат купувачи/клиенти
2. прен. умение да убеждавам

sales promotion ['seilzprə,mouʃn]
n (методи за) рекламиране на стоки/увеличение на продажбите

sales resistance ['seilzri,zistəns]
n нежелание да се купува, неотзивчивост към реклама на стоки

sales talk ['seilz,tɔ:k]
n увещаване на клиента, рекламиране на стоката, прен. убеждаване да се приеме някаква идея, проагитиране, кандардисване

sales tax ['seilz,tæks]
n данък върху продажбите

saleswoman ['seilzwumən]
n (pl-women) продавачка

salework ['seilwə:k]
1. стока за продан
2. небрежна работа

salic ['sælik]
a ист. салически
SALIC law закон, според който жените нямат право да наследяват короната

salicylic ['sæli'silik]
a хим. салицилов

salience ['seiliəns]
1. очебийност, изтъкнатост
2. изпъкналост, издаденост, издутина

salient ['seiliənt]
I. 1. очебиен, очевиден, изпъкващ, забележителен, характерен
2. изпъкнал, издаден
SALIENT angle геом. изпъкнал ъгъл
3. ост. бликащ, скачащ
II. 1. геом. изпъкнал ъгъл
2. издатина, издаденост
3. воен. клин

saliferous [sə'lifərəs]
a геол. съдържащ сол (за пласт)

Salina [sə'lainə]
1. n um. солено блато, солена почва
2. солна мина, солница

saline ['seilain]
I. 1. солен
2. солен, соленист, салинен
II. 1. salina
2. хим. сол
3. мед. физиологичен разтвор

salinity [sə'liniti]
n соленост

saliva [sə'laivə]
n слюнка

salivary ['sælivəri]
a физиол. слюнчен

salivate ['sæliveit]
1. v мед. отделям слюнка
2. предизвиквам отделяне на слюнка

salivation [sæli'veiʃn]
n отделяне на слюнка

sallet ['sælit]
n ист. лек шлем

sallow ['sælou]
I. a жълтеникав, бледен, нездрав
II. 1. бот. ива (Salix caprea)
2. върбова фиданка

sally ['sæli]
I. 1. воен. вилазка, внезапно нападение от обсада
2. излет, разходка, екскурзия
3. изблик, избухване, кипване
4. духовита забележка, острота (и SALLY of wit)
II. 1. воен. правя вилазка, нападам внезапно от обсада (out)
2. излизам, тръгвам, отправям се, запътвам се (forth, out)

sally lunn ['sæli,lʌn]
n вид кифла

sally-port ['sælipɔ:t]
n воен. врата за вилазки (в укрепление)

salmagundi [sælmə'gʌndi]
1. n l. ястие от кълцано месо, аншуа, зеленчуци и подправки
2. прен. миш-маш, бъркотия, каша

salmi ['sælmi]
n рагу от дивеч

salmon ['sæmən]
1. pl без изменение съомга (Salmo salar)
2. розово-оранжев цвят

salmon trout ['sæmən,traut]
n зоол. балканска пъстърва (Salmo trutta)

salon [sæ'lɔ:n]
1. n фp. салон, приемна стая/зала
2. ист. прием на видни общественици, литератори и пр. в салоните на дама от висшето общество
3. изложбена зала
4. ежегодна изложба на картини на живи художници
5. моден/козметичен салон

saloon [sə'lu:n]
1. салон, зала (в параход, хотел и пр., за изложби), зала за пътници от първа класа (в кораб)
SALOON deck палуба за пътници от първа класа
SALOON passenger пътник от първа класа
SALOON bar първокласен бар (в ресторант и пр.)
2. жп. салон-вагон
3. вид голям закрит автомобил
4. ам. кръчма, пивница, бар

saloon-keeper [sə'lu:nki:pə]
n ам. съдържател на пивница, бар, кръчмар

saloon-pistol [sə'lu:npistl]
n пистолет/пушка за стрелба на закрито

saloonrifle [sə'lu:nraifl]
вж. saloon-pistol

salsify ['sælsifai]
1. n бот. козя брада, брадица (Tragopodon)
2. black SALSIFY кокеш (Scorzonera)

salt [sɔ:lt]
I. 1. сол
in SALT осолен, в саламура
2. хим. сол
SALT of lemon лимонена киселина
3. рl очистително
4. пикантност, острота, остроумие, духовитост, това, което придава пикантност/привлича най-много
adventure is the SALT of life to some men някои хора душа дават/живеят само за приключения
5. разг. опитен моряк (и old SALT)
6. солено блато, солено поле
7. рl нахлуване на солена вода в речно устие
to eat SALT with someone гостувам някому
to eat someone's SALT гостувам някому, издържан/зависим съм от някого
to sit above/below the SALT ист. седя на масата между господарите/слугите
not to be worth/to be hardly worth one's SALT не струвам парите, дето ми плащат, не ме бива за нищо
to take with a grain/pinch of SALT приемам с резерва, поставям под съмнение, считам за преувеличено/съмнително
the SALT of the earth солта на земята, най-ценните хора
I am not made of SALT не съм от захар, не ме е страх да не се измокря
to put/cast SALT on someone's tail хващам/пипвам/улавям някого
to rub SALT into a wound унижавам още повече
like a doze of SALTs sl. много бързо, тутакси
II. 1. солен, посолен, осолен
2. живеещ/растящ в солени води, солен
3. прен. горчив, лют
SALT tears горчиви сълзи
4. остроумен, духовит, пикантен, солен, пиперлия
5. разг. много скъп, солен
III. 1. соля, посолявам, насолявам, осолявам (u с away, down), давам сол на (животно)
2. придавам пикантност на
3. търг. sl. подправям, увеличавам, надписвам
to SALT an account вписвам твърде високи/ниски цени в сметка
to SALT the books надписвам приходите
to SALT a mine изкуствено подобрявам качеството на проба, за да получа подобра цена при продажба
4. вет. имунизирам (кон)
salt away скътвам, спестявам, осолявам, слагам в саламура
salt down salt away
salt up salt away

saltation [sæl'teiʃn]
1. книж. скачане, подскачане, скок
2. биол. мутация

saltatorial [,sæltə'tɔ:riəl]
1. пригоден за скачане
2. скачащ, движещ се със скачане/скокове, скокообразен (и за развитие)

saltatory ['sæltətəri]
вж. saltatorial

salt-box ['sɔ:ltbɔks]
1. солница
2. ам. къща с два етажа отпред и един отзад

saltbush ['sə:ltbuʃ]
n бот. лобода (Atriplex)

salt-cellar ['səltselə]
n солница

salter ['sɔ:ltə]
n търговец/продавач на сол

saltern ['sɔ:ltən]
n солница

salt horse ['sɔ:lt,hɔ:s]
n sl. говежда консерва

saltine [sɔl'ti:n]
n ам. тънка солена бисквита

salt junk ['sɔ:lt,dʒʌŋk]
мор. sl. salt horse

salt-lick ['sɔ:ltlik]
n място, където животните отиват да лижат сол

salt-marsh ['sɔ:lt,ma:ʃ]
n заливана от морето ливада

salt-pan ['sɔ:ltpæn]
n солено езеро, солница

saltpetre ['sɔltpi:tə]
n хим. селитра

salt-pit ['sɔ:ltpit]
n солница

saltshaker ['sɔltʃeikə]
n ам. солница (с дупчици)

saltwater ['sɔltwɔ:tə]
a морски, соленоводен

saltworks ['sɔltwə:ks]
n солница

saltwort ['sɔltwət]
1. n бот. вълмо, корай, луга (Salsola kali)
2. ам. вид ароматен храст (Batis maritima)

salty ['sɔ:lti]
1. солен
2. солен, пикантен, леко нецензурен, остроумен
3. напомнящ морето/моряшкия живот

salubrious [sə'lu:briəs]
a здрав, здравословен

salubrity [sə'lu:briti]
n здравословност

saluki [sə'lu:ki]
n вид азиатска/сев. -афр. хрътка

salutary ['sæljutəri]
1. полезен, благотворен
2. здравословен, лечебен

salutation [,sælju'teiʃn]
1. поздрав, поздравяване, приветствие
pl поздрави, привети
2. обръщение (в писмо)

salutatorian [sə,lu:tə'tɔ:riən]
n ам. втори по успех випусник, който произнася слово на годишния акт

salutatory [sə'lju,tətəri]
1. a поздравителен, приветствен
2. n ам. приветствено слово

salute [sə'lju:t]
I. 1. поздравявам, приветствувам
2. воен. отдавам чест (на), салютирам, давам салют
3. ам. приветствувам, одобрявам
4. ост. целувам (при среща, раздяла)
5. ост. срещам, посрещам
the sight that SALUTEd him гледката, която се изпречи пред него
II. 1. поздрав
2. воен. салют
отдаванe чест
the SALUTE стойка при отдаванe чест
to take the SALUTE отвръщам при отдаване чест, приемам почетния салют
to return/acknowledge the SALUTE изстрелвам контрасалют
3. ост. целувка (при среща, раздяла)

salvable ['sælvəbl]
a спасяем, избавим

salvage ['sælvidʒ]
I. 1. спасяване на имущество (при пожар, корабокрушение и пр.)
2. спасено имущество/стока
3. възнаграждение за спасяване на имущество
4. изваждане на потънал плавателен съд
SALVAGE company компания, която се занимава с изваждане на потънали плавателни съдове
5. (използване на) отпадъци
II. v спасявам от унищожение/потъване/пленяване

salvation [sæl'veiʃn]
n спасение, избавление
to work out one's own SALVATION сам намирам изход от беда, сам се избавям
to find SALVATION ставам християнин
SALVATION Army Армия на спасението (религиозно-благотворителна организация)

salvationist [sæl'veiʃənist]
1. член на Salvation Army (вж. salvation)
2. ам. (сектантски) проповедник

salve [sælv]
I. 1. мехлем
2. успокоително средство/влияние, успокоение
II. 1. намазвам с мехлем, лекувам
2. успокоявам (съвест), уталожвам, задоволявам
III. вж. salvager

salver ['sælvə]
n поднос, табла, табличка

salvia ['sælviə]
n бот. конски босилек, какула

salvo ['sælvou]
I. 1. воен. оръдеен залп, салют
2. изблик, буря (от аплодисменти)
II. 1. резерва, уговорка, условие
with an express SALVO of their rights с изрична уговорка за запазване на всичките им права
2. прен. усукване, извъртане, претекст, средство за измъкване

Sam [sæm]
n to stand SAM sl. черпя, плащам
upon my SAM бога ми, честна дума

Samara [sə'mærə]
n бот. семе/плод на бряст и пр

Samaritan [sə'mæritən]
1. a самарянски
2. n самарянин
good SAMARITAN приятел в нужда

samba ['sæmbə]
n самба (танц)

sambar ['sæmbə]
n зоол. индийски елен (Cervus unicolor)

sambo ['sæmbou]
I. 1. потомък на индианец и негър
2. разг. SAMBO негър
II. n сп. самбо

sam browne [sæm,braun]
n офицерски портупей

sam browne belt [sæm,braun'belt]
вж. sam browne

sambur ['sæmbə]
вж. sambar

same [seim]
I. 1. a, pron обик. с the, this, that, these, those същ (и), еднакъв, идентичен
he is the SAME age as той e на същата възраст като
at the SAME time по същото време, същевременно, при това
the very SAME точно същият, точно такъв
one and the SAME един и същи
2. същото
it is all/just the SAME to me все ми e едно, безразлично ми e
much the SAME почти/непроменен/какъвто си беше, в същото състояние, почти същото
SAME here разг. (и аз) също
3. търг. юр. (често без the) същият, гореказаният, споменатият
II. adv (с the) също (така), по същия начин
all/just the SAME въпреки това/всичко

sameness ['seimnis]
1. еднаквост, тъждественост, идентичност, сходство, прилика
2. еднообразие, монотонност

samisen ['sæmisen]
n японска триструнна китара

samite ['sæmait]
n ост. златотъкан брокат

samlet ['sæmlit]
n млада съомга

Samoan [sə'mouən]
I. a самоански
II. 1. самоанец, жител на островите Самоа
2. самоански език

samp [sæmp]
1. едро смляна царевица
2. качамак

sampan ['sæmpən]
n плоскодънна китайска лодка

samphire ['sæmfaiə]
1. n бот. крайморска салата, морски копър (Crithmum maritima)
2. glasswort

sample [sæmpl]
I. 1. проба, мостра, образец
to be up to SAMPLE отговарям на мострата
SAMPLE post (пощенска такса за) мостра без стойност
2. пример, образец, модел
to give a SAMPLE of one's knowledge/skill показвам какво знам/мога
3. тех. шаблон, модел
4. attr мострен, пробен, за мостра/проба
SAMPLE book албум с мостри, печ. пробен екземпляр от книга
SAMPLE passage характерен/случайно избран пасаж
SAMPLE plot опитен участък (в разсадник и пр.)
II. 1. вземам проба/проби от, избирам образец, правя анализ, пробвам, изпитвам
2. дегустирам, опитвам
3. прен. вкусвам от

sampler ['sæmplə]
1. изпробвач, изпитвач, дегустатор
2. ам. сборник (от откъси), албум с мостри
3. покривка и пр. с различии видове бродерия

samurai ['sæmurai]
n ам. самурай
the SAMURAI кастата на самураите

sanative ['sænətiv]
a целебен, лечебен, целителен

sanatorium [sænə'tɔ:riəm]
n (pl-s, -ria) санаториум

sanatory ['sænətəri]
вж. sanative

sanbenito [sænbe'ni:tou]
1. n ист. черна дреха, в която обличали осъдените на изгаряне от инквизицията
2. жълта риза на разкаянието

sanctification [,sæŋktifi'keiʃn]
1. освещаване
2. очистение от грехове
3. санкциониране, оправдаване

sanctified ['sæŋktifaid]
1. осветен
2. лицемерно набожен

sanctify ['sæŋktifai]
1. освещавам, придавам святост на
2. очиствам от грехове
3. оправдавам, одобрявам, санкционирам

sanctimonious [,sæŋkti'mounjiəs]
1. лицемерен, лицемерно набожен
2. ост. свят, свещен

sanctimony ['sæŋktiməni]
1. лицемерие, лицемерна набожност
2. ост. святост

sanction ['sæŋkʃn]
I. 1. разрешение, санкция, ратификация. ратифициране, одобрение, насърчение
2. често рl санкция, наказателна мярка
3. подбуда, подтик
4. ист. декрет
II. 1. санкционирам, ратифицирам
2. одобрявам, разрешавам
3. юр. предвиждам наказание за, санкционирам

sanctity ['sæŋktiti]
1. светост
2. нерушимост, неприкосновеност
3. рl свещени/свети задължения/права/предмети

sanctuary ['sæŋktjuəri]
1. светилище, светиня, храм, олтар
2. убежище (и прен.), юр. право на убежище, място, където човек не може да бъде арестуван
3. резерват (за птицu и пр.)

sanctum ['sæŋktəm]
1. n лат. светилище, светая светих (и прен.)
2. разг. кабинет, бърлога

sand [sænd]
I. 1. пясък
2. pl пясък, плаж, пясъци, пясъчна пустиня
3. обик. рl песъчинки
4. и pl sandbank, sand-bar
5. жълтеникавочервен цвят
6. ам. sl. твърдост, издръжливост, смелост
built on SAND несигурен, прен. построен на пясък
head in the SAND отказ да призная/видя опасността
the SANDs are running out не остава вече време, краят наближава
rope of SAND измамна сигурност, измамно чувство за сигурност
II. 1. поръсвам с/заравям в пясък
2. смесвам с/прибавям пясък в
3. чистя/почиствам с пясък/гласпапир

sandal [sændl]
I. n сандал
SANDALled обут със сандали
II. n сандалово дърво (Santaluni album)

sandalwood ['sændlwud]
вж. sandal

sandarac ['sændəræk]
n сандарак (смола от африканско хвойново дърво)

sandarach ['sændəræk]
вж. sandarac

sandbag ['sændbæg]
I. n торба/торбичка с пясък, пясъчна торба
II. 1. воен. укрепявам с пясъчни торби, подпълвам с пясъчни торби (цепнатина и пр.)
2. удрям в тила/зашеметявам с пясъчна торбичка
3. ам. sl. принуждавам, насилвам

sandbank ['sændbæŋk]
n пясъчна плитчина

sand-bar ['sændba:]
n пясъчен нанос/насип

sandblast ['sændbla:st]
I. n тех. пясъчна струя (за почистване на камък, стъкло и пр.)
II. v почиствам с пясъчна струя/с песъкоструен апарат

sandblind ['sændblaind]
a полусляп, недовиждащ

sandbox ['sændbɔks]
1. сандък с пясък (на локомотив и пр.)
2. място с пясък за игра на деца
3. ост. кутийка за ръсене на пясък върху мастило

sandboy ['sændbɔi]
n as happy/jolly/merry as a SANDBOY много весел

sand dollar ['sænd,dɔlə]
n зоол. морски таралеж. (Echinoidea)

sand-drift ['sænddrift]
n плаващи пясъци

sand-eel ['sænd,i:l]
n зоол. вид змиорка (род Ammodytes)

sander ['sændə]
1. приспособление/камион за пръскане пясък по пътища
2. тех. песъкоструен апарат

sanderling ['sændəliŋ]
n зоол. трипръст пясъчник (Crocethia alba)

sandfly ['sændflai]
1. n зоол. мушица от рода Simulium
2. папатак (Phlebotomus papatasii)

sand-glass ['sændgla:s]
n пясъчен часовник

sandhill ['sændhil]
n дюна

sandhog ['sændhɔg]
n ам. sl. работник на подводен тунел

sandlot ['sændlɔt]
1. n ам. празно място, използвано за игрище
2. attr любителски, махаленски (за спортна игра)

sandman ['sændmən]
n дет. сънчо

sand-paper ['sændpeipə]
I. n гласпапир, шкурка
II. v изтърквам с гласпапир/шкурка

sand-piper ['sændpaipə]
n зоол. вид бекас (Actitis hypolencos)

sand-pit ['sændpit]
n пясък (в детско игрище)

sand-shoe ['sændʃu:]
n гуменка, плажна обувка

sandsoap ['sændsoup]
n груб сапун

sand-spout ['sændspaut]
n пясъчен стълб (при вихрушка), смерч

sandstone ['sændstoun]
n минер. пясъчник

sand-storm ['sændstɔ:m]
n пясъчна буря, самум

sand table ['sænd,teibl]
n воен. релефен модел от пясък

sandwich ['sændwidʒ]
I. n сандвич
II. 1. правя сандвич
2. слагам/намествам/поставям/вмъквам помежду
to be SANDWICHed between притиснат съм между

sandwich boards ['sændwidʒ,bɔ:dz]
n pl рекламни плакати, прикрепени на гърба и гърдите на човек

sandwich-man ['sændwidʒmən]
(pl-men) n човек, който носи рекламни плакати на гърба и гърдите си, човек-реклама

sandwort ['sændwət]
n бот. песъчарка (Arenaria)

sandy ['sændi]
I. 1. пясъчен, песъчлив
2. жълтеникавочервен
II. n човек с жълтеникаво-червена коса
III. n разг. (прозвище за) шотландец

sane [sein]
1. нормален (не луд), здравомислещ
2. разумен, смислен

sanforize ['sænfəraiz]
v текст. правя несвиваем

sang вж. sing

sangaree [sæŋgə'ri:]
n сладко подправено разредено вино

sang-froid ['saŋfrwa:]
n фр. невъзмутимост, хладнокръвие

sanguinary ['sæŋgwinəri]
1. кървав, кръвопролитен
2. кръвожаден
3. жесток, варварски, кървав (за закон)
SANGUINARY language език, пълен с псувни

sanguine ['sæŋgwin]
I. 1. жизнерадостен, сангвиничен, пълнокръвен
2. оптимистичен
SANGUINE of success уверен в успеха/че ще успее
3. румен, кървавочервен
II. 1. (рисунка с) червен тебешир/молив
2. кървавочервен цвят
III. v поет. окървавявам, оцапвам/опръсквам с кръв

sanhedrim ['sænidrim]
1. n евр. синедрион
2. прен. обик. синедрион, съвет, събрание, сборище

Sanhedrin ['sænidrin]
вж. sanhedrim

sanicle ['sænikl]
n бот. дебрянка (Sanicula europaea)

sanitarium [sæni'tɛəriəm]
ам. sanatorium

sanitary ['sænitəri]
I. 1. чист, хигиеничен
2. санитарен, здравен, хигиенен
SANITARY officer хигиенист
SANITARY towel/napkin дамска превръзка
SANITARY ware санитарен фаянс
SANITARY engineer канализационен инженер
II. n ам. обществен клозет

sanitate ['sæniteit]
v хигиенизирам

sanitation [sæni'teiʃn]
1. здравеопазване, хигиенизиране
2. канализация

sanitize ['sænitaiz]
1. хигиенизирам, дезинфекцирам
2. ам. правя по-приемлив, придавам по-приемлив вид на

sanity ['sæniti]
1. здрав разум, нормална психика
2. уравновесеност, трезвост, здрав разум, разсъдливост

sank вж. sink

sanscrit ['sænskrit]
1. a санскритски
2. n санскрит (ски език)

sansculotte [sæŋkju'lɔt]
n фр. ист. санкюлот

Sanskrit вж. sanscrit

santa claus ['sæntə,klɔ:z]
n Дядо Коледа, Дядо Мраз

sap [sæp]
I. 1. бот. сок, мъзга
2. бот. беловина
3. прен. жизнен сок/сили, жизненост
4. поет. кръв
5. sl. мухлъо, глупак, зубрач
6. ам. палка с тежка кръгла топка
II. 1. източвам соковете на (дърво)
2. прен. изсмуквам, изстисквам (силu и пр.), изтощавам
3. махам беловината на (дърво)
4. ам. зашеметявам с (удар с) палка
III. 1. воен. покрит окоп
2. прен. подривна дейност, подриване
IV. 1. копая окопи, нападам от окоп
2. подривам, подкопавам (и прен.)

sap-green ['sæpgri:n]
1. a жълто-зелен
2. n жълто-зелен цвят, сиво-зелена боя от плодовете на зърнастеца

saphead ['sæphed]
n sl. мухлъо, глупак
n воен. преден край на сапа

sapid ['sæpid]
1. вкусен, приятен, ароматен
2. интересен, съдържателен, смислен

sapidity [sə'piditi]
1. (приятен) вкус/аромат, приятност
2. съдържателност, смисленост

sapience ['seipiəns]
1. книж. мъдрост, преценка
2. често ирон. велемъдрие

sapient ['seipiənt]
1. книж. мъдър
2. upoн. велемъдър

sapless ['sæplis]
1. без сок, сух, изсъхнал
2. безжизнен, безинтересен, безцветен, блудкав

sapling ['sæpliŋ]
1. фиданка, младок
2. юноша, младеж
3. млада хрътка

saponaceous [,sæpə'neiʃəs]
1. a книж. сапунен
2. ам. мазен, мазнишки

saponify [sə'pɔnifai]
v хим. осапунявам (се)

sapor ['seipə]
n книж. вкус, аромат, мирис

sapper ['sæpə]
n воен. сапъор, пионер

sapphic ['sæfik]
I. 1. проз. сафически
2. лесбийски
II. n pl сафически стихове

sapphire ['sæfaiə]
1. сапфир
2. attr сапфирен

sapphism ['sæfizm]
n лесбийство

sappy ['sæpi]
1. сочен
2. жизнен, пълен с енергия
3. sl. глупав, мекушав, сантиментален

saprogenic [,sæprə'dʒenik]
a гнилостен (за бактерии)

saprophyte ['sæprəfait]
n биол. сапрофит

sapwood ['sæpwud]
n бот. беловина

saraband ['særəbænd]
n сарабанда

Saracen ['særəsən]
n ист. сарацин

saracenic [,særə'senik]
a сарацински

sarcasm ['sa:kæzm]
n сарказъм

sarcastic [sa:'kæstik]
a саркастичен

sarcenet ['sa:sənet]
n тънък копринен плат за подплата и пр

sarcocarp ['sa:kəka:p]
n бот. месо на плод, месест плод

sarcoma [sa:'koumə]
n (pl-s, -mata) мед. саркома

sarcophagus [sa:'kɔfəgəs]
n (pl-es, -gi) саркофаг

sard [sa:d]
n минер. вид кафяво-оранжев халцедон

sardine [sa:'di:n]
n сардина, сардела
packed like SARDINE s натъп кани като сардели

sardinian [sa:'diniən]
I. a сардински
II. 1. сардинец
2. сардински диалект

sardonic [sa:'dɔnik]
a сардоничен, язвителен

sardonyx ['sa:dəniks]
n минер. сардоникс, вид халцедон

saree вж. sari

Sargasso [sa:'gæsou]
n бот. саргасово водорасло

sarge [sa:dʒ]
n разг. съкр. от sergeant

sari ['sa:ri]
n инд. сари (женска дреха, наметало)

sark [sa:k]
n шотл. ост. риза

sarky ['sa:ki]
a sl. саракастичен

sarong [sə'гɔŋ]
n саронг (малайско облекло)

sarsaparilla [,sa:səpə'rilə]
n фaрм. тоническо средство (от екстракт от корена на ам. тропическо дърво)

sarsnet вж. sarcenet

sartorial [sa:'tɔ:riəl]
a превз. шивачески, шивашки

sartorius [sa:'tɔ:riəs]
n анат. шивашки мускул

sash [sæʃ]
I. n шарф (на офицер, орденоносец), широк платнен колан, пояс
II. n рамка на прозорец, прозорец (с рамката)

sashay ['sæʃei]
1. v ам. разг. нося се (елегантно, плавно), ходя наперено
2. движа се настрана/диагонално

sash-window ['sæʃwindou]
n прозорец на две части, които се отварят нагоре и надолу

sasin ['seisin]
n индийска черна антилопа

sass [sæs]
I. n ам. разг. дързък/нахален отговор, дръзки приказки, дързост
II. v ам. разг. отвръщам дръзко/нахално

sassafras ['sæsəfræs]
n бот. ам. лаврово дърво

sassenach ['sæsənæk]
n шотл. ирл. презр. англичанин

sassy ['sæsi]
a ам. дързък, нахален

sat вж. sit

Satan [seitn]
n сатана

satanic [sə'tænik]
a сатанински

Satanism ['seitənizm]
1. сатанинство, сатанински характер/склонности
2. сатанизъм

satchel ['sætʃəl]
n (ученическа) чанта (за гръб)

sate [seit]
I. ост. sat (вж. sit)
II. 1. засищам, задоволявам (anemum и пр.)
2. пресищам

sateen [sə'ti:n]
n памучен сатен

sateless ['seitlis]
a книж. ненаситен

satellite ['sætəlait]
1. астр. спътник, сателит, изкуствен спътник
2. прен. сателит, човек от нечий антураж, епигон
3. (град/държава) сателит (и SATELLITE town/state)
4. attr сателитен

satiable ['seiʃəbl]
a утолим, задоволим

satiate ['seiʃieit]
I. 1. утолявам, засищам, насищам
2. пресищам
II. 1. заситен
2. преситен

satiation [seiʃi'eiʃn]
1. насищане, наситеност, насита
2. пресищане, преситеност, пресита

satiety [sə'taiəti]
n насита, пресита
to (the point of) SATIETY до насита/пресита

satin ['sætin]
I. 1. атлаз
2. attr атлазен, сатиниран, лъскав, гланцов, гланциран
SATIN finish (лек) гланц
SATIN paper лъскава/гланцова хартия
II. v гланцирам, сатинирам, лъскам

satinet [sæti'net]
n текст. сатинет

satinette [sæti'net]
вж. satinet

satiny ['sætini]
a като атлаз, гладък, лъскав

satire ['sætaiə]
n сатира

satiric [sə'tirik]
a сатеричен, саркастичен

satirical [sə'tirikəl]
вж. satiric

satirist ['sætərist]
n сатирик

satirize ['sætəraiz]
v осмивам, пиша сатира (за)

satisfaction [,sætis'fækʃn]
1. задоволство, удовлетворение (at, with), задоволяване, удоволствие
to the SATISFACTION of така че да задоволи, както изисква, за удоволствие на
it is a SATISFACTION to know that приятно е да се знае, че
to give SATISFACTION (to) задоволявам, удовлетворявам (нечии изисквания, нужди)
the SATISFACTION of not having to do it/of being siuccessful радостта, че няма нужда да го направя/че съм успял
2. уреждане, изплащане (на дълг) (of)
обезщетение (for)
3. удовлетворение за обида (и чрез дуел)
to give SATISFACTION извинявам се за обида, съгласявам се на дуел
to demand/obtain SATISFACTION искам/получавам удовлетворение
4. рел. изкупление
to make SATISFACTION for изкупвам
in SATISFACTION of като изкупление за

satisfactory [,sætis'fæktəri]
1. задоволителен, сносен, добър, достатъчен
2. рел. изкупителен

satisfy ['sætisfai]
1. задоволявам, удовлетворявам, харесвам на
to SATISFY the examiners издържам изпит с тройка
to rest satisfied доволен/удовлетворен съм
2. задоволявам, утолявам (глад, любопитство)
3. изпълнявам, спазвам, съблюдавам
4. погасявам дълг, обезщетявам, компенсирам, посрещам, (задължения и пр.)
5. убеждавам, уверявам
to SATISFY oneself of the truth of убеждавам се в истинността на
6. успокоявам, разсейвам (съмнения и пр.)

satisfying ['sætisfaiiŋ]
1. приятен, задоволяващ
2. обилен, питателен, сит

satrap ['sætrəp]
1. ист. сатрап
2. сатрап, деспот, тиранин

satrapy ['sætrəpi]
n ист. сатрапия

saturate ['sætʃəreit]
1. пропивам/просмуквам се в, напоявам, накисвам
to be SATURATEd разг. мокър съм до кости
2. хим. насищам
SATURATEd solution наситен разтвор
3. насищам (пазар)
4. обик. pass проливам, просмуквам (in, with) (за пороци, суеверия, знания и пр.)
to SATURATE oneself in задълбочавам се в, изучавам подробно
5. воен. разрушавам напълно (с бомби)

saturation [,sætʃə'reiʃn]
n насищане, наситеност
SATURATION point хим. точка на насищане

Saturday ['sætədi]
n cъбота

Saturn ['sætən]
n астр., мит. Сатурн

saturnalia [,sætə'neiliə]
1. n pl лат. SATURNALIA сатурналии, древноримски тържества в чест на бога Сатурн
2. прен. обик. с гл. в sing вакханалия, оргия, пир

saturnian [sæ'tə:niən]
I. 1. сатурнов
SATURNIAN age златен век
SATURNIAN metre/verse ранноримски стих
2. щастлив, блажен, непорочен
II. 1. (въображаем) жител на Сатурн
2. рl SATURNIAN metre/verse

saturnine ['sætənain]
1. мрачен, навъсен, намръщен
2. ост. роден под влиянието на Сатурн
3. хим. оловен
4. мед. засегнат от оловно отравяне

saturnism ['sætənizm]
n мед. оловно отравяне, сатурнизъм

satyagraha [sa:tja:'gra:ha:]
n инд. пасивна съпротива (на злото)

satyr ['sætə]
1. мит. сатир
2. развратник
3. зоол. пеперуда от сем. Satirydae

satyric [sə'tirik]
a сатирски, сатировски

sauce [sɔ:s]
I. 1. coc, подправка
2. (нещо, което придава) пикантност/разнообразие
3. aм. компот от плодове
плодов киcел, диал. зеленчуци с месо
4. разг. дързост, нахалство, дързък език
none of your SAUCE! я недей нахалничи
5. aм. sl. питие
to serve with the sameb SAUCE прен. връщам със същото/със същата монета, връщам си го
what is SAUCE for the goose is SAUCE for the gander с какъвто аршин мериш, с такъв ще ти мерят
II. 1. гарнирам със сос, слагам сос на
2. придавам пикантност на (и прен.)
3. разг. отговарям дръзко/нахално на, отвръщам на

sauce-boat ['sɔ:sbout]
n сосиера

sauce-box ['sɔ:sbɔks]
n разг. нахалник

saucepan ['sɔ:spən]
n тенджера

saucer ['sɔ:sə]
1. чинийка (за чаша)
2. плитка котловина, хлътнатина

saucer-eyed ['sɔ:səraid]
a с големи ококорени очи, ококорен

sauciness ['sɔ:sinis]
n нахалство, дързост, безочливост

saucy ['sɔ:si]
1. нахален, дързък, безочлив
2. жив, весел
3. sl. елегантен, шик, моден

sauerkraut ['sauəkraut]
n нем. кисело зеле

sauna ['sɔ:nə,'saunə]
n сауна

saunter ['sɔ:ntə]
I. v разхождам се бавно/спокойно, шляя се
to SAUNTER through life прекарвам живота си безцелно
II. n (бавна/спокойна) разходка
to come at a SAUNTER идвам, без да бързам

saunterer ['sɔ:ntərə]
1. разхождащ се човек
2. празноскитащ

saurel [sɔ'rel]
n зоол. сафрид (Trachurus)

saurian ['sɔ:riən]
a зоол. от рода на гущерите

saury ['sɔ:ri]
n зоол. вид риба (Scombresox saurus)

sausage ['sɔsidʒ]
1. наденица, салам
суджук, луканка (и flat SAUSAGE)
2. ав. разг. наблюдателен балон (и SAUSAGE baloon)
not a SAUSAGE sl. съвсем нищо, нищичко
SAUSAGE fingers пръсти като кебапчета

sausage-dog ['sɔsidʒdɔg]
n разг. дакел

sausage-roll ['sɔsidʒroul]
n пирожка с мляно месо

saute ['soutei]
I. 1. a леко запържен/задушен
2. n соте
II. v запържвам/задушавам леко

sautern [sou'tə:n]
n фр. сотерн (вид бяло вино)

sauterne [sou'tə:n]
вж. sautern

savage ['sævidʒ]
I. 1. див, дивашки (и прен.)
2. свиреп, жесток, безжалостен
3. разг. разярен, яростен
4. дивашки, просташки
II. 1. дивак
2. свиреп/жесток човек
3. грубиян, простак
III. 1. правя да подивее
2. хапя, стъпквам (за кон)
3. нападам яростно/свирепо

savagery ['sævidʒri]
1. дивачество
2. диващина, варварство, свирепост, зверство, зверщина

savanna [sə'vænə]
n савана, прерия, гола равнина

savannah [sə'vænə]
вж. savanna

savant ['sævənt,'səva:n]
n фр. учен

save [seiv]
I. 1. спасявам, избавям
запазвам (from)
2. пестя, спестявам (усилия, време и пр.)
to SAVE oneself trouble спестявам си/избягвам неприятности/главоболия
3. пестя, икономисвам, турям настрана (и с up)
4. сп. спасявам (топка)
5. запазвам се добре, не се развалям, трая (за храна)
to SAVE one's bacon/skin спасявам/отървавам (си) кожата
to SAVE one's breath мълча си, премълчавам
God SAVE бог да пази
(God) SAVE us! пази боже!
II. n спасяване
III. prep., ост. cj освен, с изключение на, освен дето, освен ако
SAVE that освен това, че

save-all ['seivɔ:l]
1. нещо, което пази/предпазва
2. работно облекло/престилка
3. мор. мрежа за улавяне на паднали предмети (при товарене)
4. съд за събиране на отпадъци
5. мор. малко помощно платно
6. скъперник

saveloy ['sævəlɔi]
n сух салам

saver ['seivə]
1. спасител, избавител
2. спестовник, спестител
3. често в съчет. нещо, което ни спестява (труд. време)
some machines are SAVERs of labour някои машини спестяват труд

savin ['sævin]
n бот. смрадлива хвойна (Juniperus sabina)

saving ['seiviŋ]
I. 1. спасителен
2. пестелив, спестовен
3. стиснат, свидлив
4. юр. съдържащ уговорка
SAVING clause (клауза с) уговорка
II. 1. спасяване, избавяне
2. спестяване
рl спестявания, спестени пари
III. prep, cj с изключение (на), освен
SAVING your presence/ост. your reverence прощавайте за израза

savings-bank ['seiviŋzbæŋk]
n спестовна каса

saviour ['seiviə]
n спасител
the SAVIOUR Спасителят (Христос)

savoir-faire [,sævwa:'fɛə]
n фр. такт (ичност), умение

savoir-vivre [,sævwa:'vi:vr]
n фр. добро възпитание, добър тон

savor 1. ам. savour
2. n вкус, аромат
SAVOR of v имам вкус (аромат) на

savory ['seivəri]
I. n бот. чубрица (Satureja)
II. вж. savoury
III. 1. a вкусен, приятен
2. n пикантно ядене след десерт

savour ['seivə]
I. 1. (характерен) вкус/дъх/аромат
2. прен. оттенък, следа
3. прен. пикантност, интерес, стимул
II. 1. имам вкус/дъх/аромат (of на)
2. прен. напомням, докарвам, имам оттенък (of на)
3. книж., ост. вкусвам с наслада/удоволствие/критично, наслаждавам се на
4. ост. слагам подправка на, придавам вкус/аромат на

savoury ['seivəri]
I. 1. вкусен, апетитен
2. пикантен
3. приятен
4. почтен, добър (за репутация)
II. n салата и пр. преди ядене, нещо солено (напр. сирене) след ядене

savoy [sə'vɔi]
n вид зимно къдраво зеле (и SAVOY-cabbage)

Savoyard [sə'vɔia:d]
n савоец

savvy ['sævi]
I. v sl. знам, схващам, разбирам, чактисвам, лесно загрявам
II. n sl. акъл, схватливост, чактисване, загряване, умение, такт

saw [sɔ:]
I. вж. see
II. n сентенция, поговорка, мъдра мисъл, максима
III. n трион
IV. v (sawed, sawed, sawn) режа/нарязвам/отрязвам с трион, режа се с трион
to SAW the air ръкомахам, жестикулирам
to SAW at стържа на (цигулка и пр.)

sawbones ['sɔ:bounz]
n sl. хирург

sawbuck ['sɔ:bʌk]
1. sawhorse
2. ам. sl. банкнота от 10 долара

sawder ['sɔ:də]
I. n разг.
soft SAWDER ласкателство, мили очи, подмилкване
II. v разг. лаская, правя мили очи на, подмилквам се/подмазвам се на

sawdust ['sɔ:dʌst]
n дървени стърготини

sawed-off ['sɔ:dɔf]
1. с прерязана/скъсена цев (за пушка)
2. дребен, нисичък (за човек)

saw-fish ['sɔ:fiʃ]
n зоол. риба трион (Pristis)

saw-fly ['sɔ:flai]
n зоол. листна оса (сем. Tenthretinidae)

sawhorse ['sɔ:hɔ:s]
n магаре за рязане на дърва

saw-mill ['sɔ:mil]
n дъскорезница

sawn вж. saw

sawney ['sɔ:ni]
1. презр. SAWNEY шотландец
2. sl. глупак, простак

sawwort ['sɔ:wə:t]
n бот. сърпец (Serratula tinctoria)

sawyer ['sɔ:jə]
1. резач на дърва
2. ам. залято от река дърво
3. вид дървояден червей

sax [sæks]
I. n секира (и apxeoл.)
II. съкр. от saxophone

saxatile ['sæksə'tail]
a скален, живеещ в скали

saxe [sæks]
n светлосин цвят/боя

saxe blue ['sæksblu:]
вж. saxe

saxhorn ['sækshɔ:n]
n муз. саксхорн

saxifrage ['sæksifridʒ]
n бот. обичниче, потайниче

Saxon [sæksn]
1. ист. саксонец
2. шотл., ирл. англичанин
3. жител на Саксония (в ГДР)
4. ист. (англо) саксонски език, староанглийски език
5. attr ист. (англо) саксонски, германски
in plain SAXON без заобикалки, на прост език

Saxony ['sæksəni]
n (плат от) фина прежда

saxophone ['sæksəfoun]
n саксофон

say [sei]
I. v (said) казвам (something to someone)
to SAY one's lesson казвам/разказвам си урока
to SAY one's prayers казвам/чета си молитвата
you may well SAY so имаш право, право казваш
so you SAY така казваш/мислиш ти (но може да не си прав)
what have you to SAY for yourself? как ще обясниш/оправдаеш поведението си? to have nothing to SAY for oneself с нищо не мога да се оправдая, няма какво да кажа, нищо не говоря, мълча си
SAY no more! достатъчно! ясно! to SAY someone nay ост. отказвам някому
that is to SAY тоест, с други думи, другояче казано
I should SAY бих казал, струва ми се
what I SAY is that аз мисля/казвам, че, моето мнение е, че
no sooner said than done речено-сторено
they SAY, it is said казват
he is said to be казват, че бил
SAY five pounds/days да кажем/речем пет лири/дни
SAY it were true да кажем/речем, че е истина
it SAYs much/something for това говори/показва много за
it SAYs nothing to me не ми говори нищо, не ме вълнува
you don't SAY (so)! разг. нима! хайде де! I'll SAY разг. да, разбира се
I'm not SAYing няма да кажа, отказвам да говоря
and so SAY all of us и всички мислим така
what do/would you SAY to a glass of beer? искаш ли (да изпием по) една бира? it SAYs in the paper във вестника пише/се казва
the clock SAYs... часовникът показва...
(I) SAY слушай! there is no SAYing when/what не се знае кога/какво, един господ знае кога/какво
it goes without SAYing от само себе си се разбира
before you could SAY knife/Jack Robinson преди да можеш да се обърнеш/завъртиш, преди да усетиш
you said it! you can SAY that again! разг. така е! точно така! SAYs you! sl. ами! краставици на търкалета! say about казвам/разказвам за
say back казвам в отговор, отвръщам
say on продължавам да разказвам
say over (пре) повтарям
II. n (решаващо) мнение, (последна) дума
to say/have one's SAY изказвам се, казвам всичко, което искам, казвам си думата
to have a SAY in the matter имам думата/влияние по този въпрос
to have no SAY/not much SAY in the matter нямам думата/не мога да решавам по този въпрос

saying ['seiiŋ]
n поговорка
as the SAYING is/goes както се казва

say-so ['seisou]
1. n ам. разг. (лично) твърдение/мнение, произволно решение
I can't take that only on your SAY-SO не мога да приема това, само защото ти го твърдиш
2. (право на) решение, решителна дума
on the SAY-SO of his doctor по решение на лекаря му

scab [skæb]
I. 1. струпей, коричка (на рана)
2. краста, кел
3. бот. краста по кората на дърветата
4. разг. стачкоизменник, работник, който отказва да влезе в профсъюз/който приема по-ниска заплата от определената
5. разг. мошеник, негодник
II. 1. зараствам, образувам коричка (за рана)
2. ставам стачкоизменник, отказвам да членувам в профсъюз, приемам по-малка заплата от определената (от профсъюза)

scabbard ['skæbəd]
I. n ножница
to throw away the SCABBARD хвърлям се в борба/бой
II. v прибирам/слагам в ножницата

scabbed [skæbd]
1. крастав, келав
2. жалък, никакъв

scabby ['skæbi]
1. покрит със струпеи, грапав
2. сърбящ
3. разг. scabbed

scabies ['skeibii:z]
n мед. краста, скабиес

scabious ['skeibiəs]
I. n бот. самогризка, заешки уши (Scabiosa)
II. a мед. крастав, от краста

scabrous ['skeibrəs]
1. бот., зоол. грапав, неравен
2. прен. труден, деликатен
3. неприличен, циничен, нецензурен, мръсен, скандален

scad [skæd]
I. n зоол. вид сафрид (Trachurus)
II. n ам. sl. голямо количество, куп, маса

scaffold ['skæfəld]
I. 1. ешафод, прен. смъртно наказание
to go to the SCAFFOLD екзекутират ме
2. стр. скеле
II. v правя/вдигам скеле около

scaffolding ['skæfəldiŋ]
n стр. (материал за) скеле

scagliola [skæli'oulə]
n ит. стр. имитация на мрамор

scalable ['skeiləbl]
a по който може да се изкатери човек

scalar ['skeilə]
1. мат. скалар (на величина)
2. attr мат. скаларен, бот. като стълбица

scalawag ['skæləwæg]
ам. scallywag

scald [skɔ:ld]
I. 1. опарвам, попарвам
2. подварявам (се)
SCALD (ed) cream каймак от подварено мляко
3. мия с вряла вода, попарвам
SCALDing tears горчиви сълзи
II. n опарване, изгаряне с вряла течност, изгорено място
III. вж. skald

scalding a горещ

scale [skeil]
I. 1. блюдо на везна
(pair of) SCALEs везна, везни
2. the SCALE s Везни (съзвездие и знака на зодиака)
to hold the SCALEs even съдя/решавам безпристрастно
to tip/turn the SCALEs прен. накланям везните, решавам въпроса
to swing the SCALEs in favour of накланям везните в полза на
to throw into the SCALEs прибавям като фактор/довод (в спор и пр.)
to turn the SCALE (s) at..., to go to SCALE at... тежа...
to go to SCALE сn. тегля се, меря се (за жокей)
II. 1. тегля, претеглям
2. тежа
3. сn. to SCALE in/out тегля се преди/след надбягвания (за жокей)
III. 1. люспа (и зоол.), коричка, корица (и на рана)
2. обвивка на листна пъпка
3. тех. котлен камък, накип, окисна корица, обгар
4. зъбен камък
the SCALEs fell from his eyes прен. той прогледна, видя/разбра истината
to remove the SCALEs from someone's eyes отварям на някого очите за истината, разкривам/казвам някому истината
IV. 1. чистя люспите на (риба)
лющя (се) (и за мазилка) (и с off)
2. тех. образувам накип/обгар/котлен камък
3. чистя котлен/зъбен камък
V. 1. скала, стълбица (на термометър и пр.), линия, размерения на линия, линеал
2. таблица
SCALE of wages надничен блок, таблица за работната заплата
3. мащаб, размер
drawn to SCALE по възприет мащаб
on a large/grand/vast SCALE в голям мащаб
on a small SCALE в малък мащаб, скромно
SCALE model модел по мащаб, мащабен модел
economies of SCALE икономии, постигнати поради по-голямо количество на производство и пр.
in SCALE съразмерен
out of SCALE несъразмерен
4. муз. гама
5. мат. система на изчисление (и SCALE of notation)
6. прен. (обществена) стълбица
high/low in the social SCALE с високо/ниско обществено положение
at the top/bottom of the SCALE на най-горното/най-ниското стъпало, на върха/дъното
VI. 1. катеря се/покатервам се по, изкачвам, достигам (връх и пр.)
2. определям по таблица, свеждам към/определям мащаб
3. съизмерим съм (за величина)
4. меря, измервам
5. to SCALE down/up намалявам/увеличавам пропорционално

scale-armour ['skeila:mə]
n ист. люспеста броня

scale-board ['skeilbɔ:d]
n тънка дъсчица

scale-bug ['skeilbʌg]
n зоол. щитоносна въшка (Coccidae)

scale-fern ['skeilfə:n]
n бот. люспеста папрат (Ceterach officinarum)

scale-insect ['skeilinsekt]
вж. scale-bug

scalene ['skeili:n]
I. 1. геом. разностранен (за триъгълник), наклонен (за конус, цилиндър)
2. анат. стълбест (за мускул)
II. 1. геом. разностранен триъгълник
2. анат. стълбест мускул

scalepan ['skeilpæn]
n блюдо на везни

scaling-ladder ['skeiliŋlædə]
1. ист. обсадна стълба
2. пожарникарска стълба

scall [skɔ:l]
n ост. краста, кел

scallawag ['skæləwæg]
вж. scallywag

scallion ['skæliən]
n лук, арпаджик, праз

scallop ['skæləp]
I. 1. вид мида (Pecten), (кръгла) раковина
2. (съд във форма на) раковина (за печене), ястие, печено в такъв съд
3. рl фестон
II. 1. готвя/пека в раковина
2. ам. пека в бял соc, поръсен със сухар
3. фестонирам

scallywag ['skæliwæg]
1. кранта, дръгливо добиче
2. sl. нехранимайко, негодник, пройдоха
3. ам. ист. презр. южняк, който приема политиката на севeрните щати след гражданската война

scalp [skælp]
I. 1. скалп
out for SCALPs войнствено/нападателно/много критично настроен
2. прен. трофей
3. ам. разг. дребна печалба
4. шотл. гола скала/връх
II. 1. скалпирам (и прен.)
2. ам. разг. купувам евтино (билетu и пр.) и препродавам с печалба, спекулирам на дребно с ценни книжа

scalpel ['skælpəl]
n мед. скалпел

scalp lock ['skælp,lɔk]
n дълъг кичур коса на бръсната глава на индианец

scaly ['skeili]
1. люспест
2. покрит с накип/котлен камък
3. ам. жалък, долен, низък

scamp [skæmp]
I. 1. калпазанин, дявол (често гал.), хаймана
2. ист. разбойник
II. v претупвам (работа)

scamper ['skæmpə]
I. 1. тичам, (под) скачам, лудувам (about)
2. избягвам, офейквам (away, off)
II. n игра, лудуване, бягане, галоп
to take a dog for a SCAMPER извеждам куче да поиграе/потича

scan [skæn]
1. проз. скандирам (се), правя метричен анализ на
the verse does not SCAN стихът e неправилен (ритмически)
2. разглеждам, изследвам, изyчавам внимателно
3. хвърлям бегъл поглед на, поглеждам бегло
4. телев. разлагам, разгъвам (образ)
5. рад. сканирам, изследвам (пространство) с радиолокатор

scandal ['skændəl]
1. скандал, позор, срам, позорна постъпка
it is a SCANDAL that скандално e, че
2. клюки, злословия, клюкарствуване, злословене, сплетни
to talk SCANDAL клюкарствувам, сплетнича
3. юр. клевета
SCANDAL sheet вестник, пълен с клюки и скандални истории

scandalize ['skændəlaiz]
I. v възмущавам, скандализирам, шокирам
II. v мор. намалявам площта на (платно)

scandalmonger ['skændəlmʌŋgə]
n клюкар, сплетник, интригант

scandalous ['skændələs]
1. възмутителен, позорен, срамен, скандален
2. клеветнически, клюкарски

scandent ['skændənt]
a бот. пълзящ, виещ се

Scandinavian [,skændi'neiviən]
1. a скандинавски
2. n скандинавец

scandium ['skændiəm]
n хим. скандий

scanner ['skænə]
1. телев. устройство за разлагане (на изображение)
2. радиолокационна антена
3. многоточков измервателен уред

scanning ['skæniŋ]
1. телев. разлагане, развиване
2. радиолокационно изследване, търсене (на цел)

scansion ['skænʃn]
n проз. скандиране

scansorial [skæn'sɔ:riəl]
1. a зоол. лазещ, катерещ се
2. пригоден за лазене/катерене

scant [skænt]
I. a ост. книж. вж. scanty
with SCANT courtesy нелюбезно
SCANT of breath задъхан
II. v ост. намалявам, икономисвам, скъпя

scanties ['skæntiz]
n pl разг. дамски пликчета

scantling ['skæntliŋ]
1. n ряд. малка греда/дъска
2. ост. малко количество
3. образец, мостра
4. определени размери (при строеж, особ. на кораб)

scanty ['skænti]
1. оскъден, недостатъчен, ограничен
2. беден, слаб (за реколта)
3. късичък, мъничък (за дреха)

scape [skeip]
I. 1. бот. стъбло
2. арх. тяло на колона
II. ост. escape

scapegoat ['skeipgout]
n козел отпущения, изкупителна жертва

scapegrace ['skeipgreis]
n хаймана, пройдоха, нехранимайко, негодник

scaphoid ['skæfɔid]
a анат. лодковиден, ладиевиден

scapula ['skæpjulə]
n (рl-lae) анат. лопатка, скапула

scapular ['skæpjulə]
I. a анат. скапуларен, лопатъчен, раменен
II. 1. църк. скапуларий, презраменник
2. мед. превръзка за рамо
3. зоол. махово перо

scapulary ['skæpjuləri]
вж. scapular

scar [ska:]
I. 1. белег (от рана)
2. белег, рязка, драскотина
3. прен. белег, следа
to leave a SCAR on оставям дълбока следа върху, засягам дълбоко
II. 1. оставям белег, правя белег/рязка
2. зараствам с белег (обик. с over)
III. n стръмна/изпъкнала скала

scarab ['skærəb]
1. зоол. скарабей (бръмбар)
2. (камък/пръстен с) изображение на скарабей (у египтяните)

Scaramouch ['skærəmautʃ]
1. n ост. смешник, шут (от ит. комедии)
2. негодник, нехранимайко

scarce [skɛəs]
I. 1. недостатъчен, оскъден
2. рядък, дефицитен (за стока и пр.), който рядко се среща
to make oneself SCARCE разг. изпарявам се, махам се
II. вж. scarcely

scarcely ['skɛəsli]
1. едва
2. едва-що, тъкмо
SCARCELY had I entered when едва-що бях влязъл, когато/и
3. едва ли
he can SCARCELY have said so едва ли e казал това

scarcity ['skɛəsiti]
1. недостиг, липса, оскъдица, недостатъчност
2. глад
3. рядкост

scare [skɛə]
I. 1. плаша (се), изплашвам (се), уплашвам (се)
to SCARE someone out of his wits здравата изплашвам някого, изкарвам ума на някого
to be SCAREd stiff (of) ужасно/страшно се боя (от), умирам от страх (от)
2. уплашвам и прогонвам (off, away)
3. to SCARE up ам. събирам, намирам (пари и пр.)
II. 1. уплаха, паника, ужас
war SCARE страх от война
to give someone a SCARE изплашвам някого
2. attr жур. сензационен, създаващ паника
SCARE story сензационен материал

scarecrow ['skɛəkrou]
n (бостанско) плашило (и прен.)

scaredy-cat ['skɛədi,kæt]
n ам. бъзлъо, пъзлъо

scare-heading ['skɛəhediŋ]
n жур. сензационно заглавие (с едри буквu)

scaremonger ['skɛəmʌngə]
n паникъор, разпространител на тревожни слухове

scarf [ska:f]
I. 1. шалче, шарф, ешарп
2. широка мъжка вратовръзка
3. воен. шарф
4. продълговата покривка, тишлайфер
II. v слагам/мятам шалче (на), увивам с шалче
III. 1. тех. скосен ръб, скосяване, срязване под остър ъгъл
2. дълга ивица китова маc

scarf-pin ['ska:fpin]
n игла за вратовръзка

scarf-skin ['ska:fskin]
n епидермис, живец (около нокът)

scarifier ['skærifaiə]
n мед., тех. скарификатор

scarify ['skærifai]
1. разравям със скарификатор
2. мед. скарифицирам, правя нарези на (тъкан)
3. прен. наранявам/уязвявам дълбоко (с критика и пр.)

scarious ['skɛəriəs]
a бот. сух, зоол. люспест

scarlatina [ska:lə'ti:nə]
n мeд. скарлатина

scarlet ['ska:lət]
I. 1. ален, червен
to turn SCARLET пламвам, изчервявам се силно
2. развратен, противен, гаден
SCARLET woman ост. блудница, проститутка
SCARLET whore
SCARLET hat кардиналска шапка
SCARLET letter ам. червена буква А, носена като позорен знак от съгрешили жени
II. 1. ален цвят, алено
2. червен плат (за военни униформи и пр.), червени дрехи

scarlet fever ['ska:lət,fi:və]
вж. scarlatina

scarlet runner ['skа:lət,rʌnə]
n бот. градински боб с червени цветове (Phaseolus multiflorus)

scarlet whore ['ska:lət,hɔ:]
1. бuбл. голямата блудница, Вавилон
2. ост. римската католическа църква, папизъм

scarp [ska:p]
вж. escarp

scarper ['ska:pə]
v sl. избягвам, офейквам

scary ['skɛəri]
1. a разг. страшен, страховит
2. плашлив, пъзлив, уплашен

scat [skæt]
I. v (-tt-) обик. imp махам се, изпарявам се
пcт (към котка)
II. n sl. пеене на импровизирана джазова мелодия
III. v (-tt-) sl. импровизирам джазова мелодия
IV. n животински изпражнения

scathe [skeið]
I. 1. поет. повреждам, поразявам, съсипвам
2. прен. унищожавам (с критика и пр.), нападам жестоко
scathing criticism/look унищожителна критика/поглед
3. обик. в отр. изр. увреждам, засягам, прен. докосвам
II. n поет. вреда, повреда
without SCATHE невредим

scathing a язвителен

scatology [skə'tɔlədʒi]
1. капрология
2. (интерес към) порнография

scatter ['skætə]
1. пръскам (се), разпръсквам (се)
2. наръсвам, посипвам (with с)
3. разпръсквам, разгонвам (тълпа, облаци и пр.)
4. физ. разсейвам
5. пръскам, раздавам щедро/с широка ръка
6. прен. разбивам, осуетявам (надежди и пр.)

scatter-brain ['skætəbrein]
n развейпрах, забраван, заплес

scatter-brained ['skætəbreind]
a вятърничав, лекомислен, разсеян

scattered ['skætəd]
1. разхвърлян, разпръснат, разпилян
2. разпокъсан, разкъсан (за облачност)
3. разположен нарядко
thinly SCATTERED population рядко население

scatter-good ['skætəgud]
n прaхосник

scatter-gun ['skætəgʌn]
вж. shotgun

scattering ['skætəriŋ]
I. a разпилян, разпръснат, в различни посоки
SCATTERING votes малък брой гласове
II. 1. разпръскване
2. физ. разсейване
3. малък брой
SCATTERING of visitors малко/редки посетители

scatter rug ['skætə,rʌg]
n килимче

scatty ['skæti]
a разг. луд, шантав
to drive someone SCATTY подлудявам някого

scaup [skɔ:p]
n зоол. северна потапница (Aythia marila)

scaur [skɔ:]
вж. scar

scavenge ['skævindʒ]
1. чистя улиците, събирам смет
търся (полезни отпадъци) (for)
2. тех. продухвам (цилиндър на двигател), отстранявам отработени газове, пречиствам (разтопен метал)

scavenger ['skævəndʒə]
1. уличен метач, чистач, боклукчия
2. животно, което се храни с мърша
3. любител на порнографията

scazon ['skeizən]
n проз. хориямб

scenario [si'na:riou,aм.si'nɛəriou]
n сценарий (и прен.), либрето

scene [si:n]
1. място на действие/събитие, действие, прен. сцена, арена
SCENE of strife арена на борба
2. гледка, пейзаж, зрелище, обстановка
you need a change of SCENE имаш нужда от промяна (на обстановката)
3. сцена, картина (на пиеса), епизод (във филм и пр.)
4. сцена, скандал
5. рl декори, кулиси
behind the SCENEs зад кулисите (и прен.)
6. ост. сцена, театър, драматично изкуство
7. сфера на действие, място (на нещо модно)
the drug SCENE положението с наркотиците, търговията с наркотици
to be on the SCENE движа се със забележителни/светски хора
to make the SCENE with участвувам в нещо с (някой забележителен човек)
to come on the SCENE (по) явявам се
to quit the SCENE умирам
to set the SCENE вж. set

scene-dock ['si:ndɔk]
n склад за декори

scene-painter ['si:npeintə]
n художник-декоратор

scenery ['si:nəri]
1. декори
2. пейзаж, природа
change of SCENERY вж. scene

scene-shifter ['si:nʃiftə]
n сценичен работник

scene stealer ['si:n,sti:lə]
n ам. актъор, който съзнателно привлича вниманието върху себе си (без да има централна роля)

scenic ['si:nik]
1. сценичен, театрален
2. живописен, панорамен (за път)
SCENIC splendours природни красоти, величествена природа
SCENIC railway малко влакче, което минава през изкуствени пейзажи (в увеселителен парк)
3. изобразяващ сцена/действие (за картина и пр.)

scenography [si'nɔgrəfi]
n сценография

scent [sent]
I. 1. миризма, мирис, аромат, (благо) ухание
2. парфюм
3. лов. следа, диря (по миризма), подушване, обоняние (особ. на куче)
on the (right) SCENT по следите (и прен.)
off the SCENT изгубил следата, по погрешна следа (и прен.)
to put/throw someone off the SCENT пращам някого по лъжливи следи (и прен.), успявам да заблудя някого
on a false/wrong SCENT по погрешна следа
4. разпръснати хартийки при кроса hare and hounds (вж. hare)
II. 1. душа
подушвам (и с out)
2. прен. подушвам, усещам
3. изпълвам с благоухание, (на) парфюмирам, пръскам с парфюм

scent-bag ['sentbæg]
1. зоол. торбичка, в която се отделя миризливо вещество
2. торбичка с анасон и пр., използувана при лов на лисици

scented ['sentid]
1. ароматен, благоуханен
2. парфюмиран, ароматизиран

scepsis ['skepsis]
n фил. скепсис

scepter ам. sceptre

sceptic ['skeptik]
1. a скептичен/скептически
2. n скептик

sceptical ['skeptikəl]
a скептичен, скептически

scepticism ['skeptisizm]
n скептицизъм

sceptre ['septə]
n скиптър (и прен.)

schadenfreude ['ʃa:dnfrɔidə]
n нем. злорадство

schedule ['ʃedjul]
I. 1. списък, каталог
2. таблица
3. разписание, план, програма
on SCHEDULE, up to SCHEDULE навреме, точно
behind SCHEDULE със закъснение/изоставане
(according) to SCHEDULE по плана/разписанието
full SCHEDULE пълна/запълнена програма, голяма/пълна заетост
4. опис, инвентар
II. 1. правя списък/опис/инвентар, включвам в списък/опис
2. особ. ам. планирам, определям (по план), проектирам

scheelite ['ʃi:lait]
n минер. шеелит

schematic [ski:'mætik]
a схематичен

scheme [ski:m]
I. 1. план, проект, програма
2. схема, скица, диаграма, таблица, система, метод, начин
SCHEME of life начин на живот
SCHEME of society устройство на обществото
3. интрига, скрит план, заговор, комплот
II. 1. планирам, проектирам, възнамерявам
2. правя скрити планове, заговорнича, интригантствувам
scheming young man интригант, нечестен млад човек

schemer ['ski:mə]
n интригант, нечестен човек

scherzo ['skɛətsou]
n муз. скерцо

schism [sizm]
n схизма, разкол

schismatic [siz'mætik]
1. a схизматически, разколнически
2. n схизматик, разколник

schist [ʃist]
n геол. шиста

schizo ['skitsou]
съкр. от schizophrenic

schizophrenia [skitsou'fri:niə]
n мед. шизофрения

schizophrenic [skitsou'frenik]
1. мед. a шизофреничен
2. n шизофреник

schmaltz [smɔlts]
n разг. сладникава сантименталност

schmoe [ʃmou]
n ам. sl. глупак, простак

schnapps [ʃnæps]
n нем. ракия

schnitzel [snitsl]
n нем. шницел

schnook [ʃnuk]
n ам. sl. глупак, простак

schnorkel [snɔ:kl]
n шнорхел

scholar ['skɔlə]
1. учен
2. грамотен/образован човек
3. стипендиант
4. ученик
to be a good French SCHOLAR добре зная френски

scholarlike ['skɔləlaik]
1. начетен
2. научен, на (високо) научно равнище

scholarly n научен

scholarship ['skɔləʃip]
1. начетеност, ерудиция, знания
2. стипендия

scholastic [skə'læstik]
I. 1. схоластичен, педантичен, ограничен
2. училищен, учебен, образователен, учителски
3. учен, научен
II. n схоластик, педант

scholasticism [skə'læstisizm]
n схоластика, схоластичност

scholiast ['skouliæst]
n коментатор, анотатор (на древни авторu)

scholium ['skouliəm]
n (pl-ia) бележка, коментар (към cm. гр., лат. текст)

school [sku:l]
I. 1. училище
to teach SCHOOL ост. учителствувам
we were at SCHOOL together съученици сме, от училище се знаем
2. институт, факултет, школа
3. учебни занятия, училище
4. муз., лит., изк. школа
5. рl изпити (обик. за научна степен), сграда, където се провеждат тези изпити
6. the SCHOOLs (доктрините на) средновековните университети
SCHOOL doctors преподаватели в средновековните университети
7. attr училищен, ученически
SCHOOL doctor училищен лекар
II. 1. уча, обучавам
2. приучвам, тренирам, дисциплинирам, обуздавам
to SCHOOL oneself to patience, etc. приучвам се на търпение и пр
3. пращам на училище, давам образование на
4. ост. мъмря
III. n пасаж, ято, стадо (риба)

schoolable ['sku:ləbl]
1. податлив на обучение
2. на училищна възраст

school-board ['sku:lbɔ:d]
n училищно настоятелство, отдел просвета

schoolbook ['sku:lbuk]
n учебник

schoolboy ['sku:lbɔi]
n ученик

schoolfellow ['sku:lfelou]
n съученик

schoolgirl ['sku:lgə:l]
n ученичка

schoolhouse ['sku:lhaus]
n училище, училищна, сграда

schooling ['sku:liŋ]
1. образование, възпитание
2. школовка, тренировка

school-leaver ['sku:lli:və]
n завършващ училище

school-ma'm ['sku:lma:m]
1. n ам. разг. учителка
2. старомодна/педантична/превзета жена, даскалица

schoolman ['sku:lmən]
1. схоластик
2. ам. учител

schoolmaster ['sku:lma:stə]
I. n учител
II. 1. риба/кит, водач на пасаж
2. вид тропическа риба (Lutjanus apodus)

schoolmate ['sku:lmeit]
n съученик, другар от училище

schoolmistress ['sku:lmistris]
n учителка

schoolmistressy ['sku:lmistrisi]
a разг. превзет

schoolroom ['sku:lrum]
n класна стая

schoolteacher ['sku:lti:tʃə]
n (начален) учител

school-time ['sku:ltaim]
1. (време на) учебни занятия
2. ученичество, ученически години

schoolwork ['sku:lwə:k]
1. уроци
2. домашна работа

schooner ['sku:nə]
1. мор. шхуна
2. ам. prairie schooner
3. ам. висока чаша за бира

schorl [ʃɔ:l]
n минер. черен турмалин

schuss [ʃus]
I. n нем. ски шус
II. v ски спускам се, правя шус

sciatic [sai'ætik]
1. анат. седалищен
2. страдащ от ишиас

sciatica [sai'ætikə]
n мед. ишиас

science [saiəns]
1. наука (обик. точна-физика, химия, естествени науки, математика)
natural SCIENCE естествознание, естествени науки
man of SCIENCE учен (физик, естественик, химик)
2. вещина, умение, техника
3. ост. (по) знания
SCIENCE fiction научнофантастичен роман (и като жанр)

sciential [sai'enʃəl]
1. научен
2. знаещ, компетентен, способен

scientific [saiən'tifik]
1. научен, точен
2. природонаучен
3. вещ, умел, изкусен, опитен

scientist ['saiəntist]
1. учен
2. физик, естественик

sci-fi ['saifi]
n разг. научно-фантастичен

scilicet ['sailiset]
adv лат. a именно, тоест

scilla ['silə]
n бот. синчец (Scilla bifolia)

scimitar ['simitə]
n ятаган

scintilla ['sintilə]
1. искра
2. прен. следа, зрънце, капчица
not a SCINTILLA of truth ни капка истина

scintillate ['sintileit]
1. святкам, искря, блещукам, излъчвам
2. прен. блестя, блясвам

scintillation [,sinti'leiʃn]
1. святкане, искрене, блещукане, излъчване
2. искра, светкавица

sciolism ['saiəlizm]
n повърхностни знания, мнима ученост, дилетантство

sciolist ['saiəlist]
n псевдоучен, дилетант

scion ['saiən]
1. издънка, филиз
2. прен. потомък, издънка

scirocco вж. sirocco

scissel [sisl]
n метални изрезки

scissile ['sisail]
a цеплив

scission [siʃn]
1. рязане, разрязване, изрязване
2. отделяне, разделяне

scissor ['sizə]
v режа, подрязвам
разрязвам, срязвам (up, off)
изрязвам, отрязвам (out, off)

scissors ['sizəz]
1. ножици (и pair of SCISSORS)
2. cn. ножица
SCISSORS and paste компилация
attr компилиран

scissortail ['sizəteil]
n вид американска птица (Muscivora forficata)

sciurine ['saijurain]
a зоол. от рода на катериците

sclerosis [skli'rousis]
1. мед. склероза
2. бот. втвърдяване

sclerotic [skli'rɔtik]
1. мед. склеротичен, склерозен, склерозирал
2. твърд, втвърден

sclerous ['skliərəs]
1. твърд, втвърден
2. мед. склерозиран

scoff [skɔf]
I. v подигравам се, надсмивам се, осмивам (at)
II. 1. подигравка, присмех, насмешка
2. посмешище
III. v sl. лапам, нагъвам
IV. n sl. ядене, клъопачка

scoffer ['skɔfə]
1. присмехулник
2. безбожник

scofflaw ['skɔflɔ:]
n ам. разг. постоянен закононарушител, човек, който пет пари не дава за законите

scold [skould]
I. v карам се (на), мъмря, хокам, гълча
II. n кавгаджийка

scollop ['skɔləp]
вж. scallop

scomber ['skɔmbə]
n зоол. скумрия

sconce [skɔns]
I. n стенен свещник, аплик
II. n ост., шег. глава, теме
III. 1. воен. закритие, окоп
2. ост. убежище, подслон
IV. v унив. налагам глоба (обик. от една халба бира)
V. n унив. халба бира (като глоба за лошо държане на трапезатa)

scone [skɔn]
1. вид кифла
2. sl. глава, тиква

scoop [sku:p]
I. 1. черпак, гребло, лопата (на водно колело), лопатка (за захар, брашно, за изстъргване вътрешността на плод и пр.)
2. загребване, загребано количество
at one SCOOP с един замах (u прен.)
3. мед. хирургически инструмент като лопатка
4. дупка, вдлъбнатина, издълбано място
5. разг. голяма печалба (особ. търговска, получена чрез изпреварване на конкурентите)
6. жур. сензационна новина, публикувана преди другите вестници, последни сведения
II. 1. греба
загребвам, изгребвам (и с in, up)
2. копая, изкопавам, издълбавам (out)
3. разг. реализирам голяма печалба (като изпреварвам конкурентите)
4. жур. разг. успявам пръв да отпечатам сензационна новина

scoot [sku:t]
v разг. офейквам, бягам, махам се

scooter ['sku:tə]
1. детско колело тротине
2. мопед
3. скутер

scop [skɔp]
n древен английски поет/певец

scope [skoup]
I. 1. обсег, сфера, обхват, компетенция, компетентност, възможност
mind of wide/limited SCOPE голям/ограничен ум
beyond the SCOPE of извън възможностите/компетентността на
2. широта, размах, простор, кръгозор
to give SCOPE for давам простор/широки възможности за
to give SCOPE to давам пълна свобода/размах на
3. мор. дължина на веригата от кораба до пуснатата котва
4. ост. намерение, цел
II. разг. съкр. от telescope, microscope и пр

scorbutic [skɔ:'bju:tik]
a мед. скорбутен, болен от скорбут

scorch [skɔ:tʃ]
I. 1. обгарям (се), изгарям (се), опърлям (се)
2. свивам (се), съсухрям (се) (от вятър, горещина)
3. прен. унищожавам (с критика), съсипвам, карам да потъне в земята
4. sl. карам лудо/бясно
SCORCHed earth (policy) воен. унищожаване на всичко, което може да бъде от полза за нашественика
II. 1. обгаряне, изгаряне, изгорено място
2. sl. лудо/бясно каране

scorcher ['skɔ:tʃə]
1. ужасно горещ ден
2. sl. човек, който кара лудо/бясно
3. разг. унищожителен отговор/забележка/критика
4. sl. нещо удивително/забележително

scorching ['skɔ:tʃiŋ]
1. горещ, изгарящ, зноен, палещ
2. прен. унищожителен, жесток (за критика и пр.)

score [skɔ:]
I. 1. рязка, черта, бразда, драскотина
2. ост. черта, линия, старт
to go off at SCORE впускам се/стрелвам се от старта
3. отбелязване на вересии с резки (особ. в кръчма), сметка, дълг
to run up a SCORE задлъжнявам, натрупвам дългове
to pay/settle/wipe off old SCOREs прен. уреждам стари сметки, отмъщавам си
4. сп. точки, (голов) резултат
to keep (the) SCORE отбелязвам точките
5. двадесет
four SCORE and ten деветдесет
6. pl множество, голям брой
SCOREs of times много пъти, много често, десетки пъти
7. муз. партитура
8. причина
on the SCORE of по причина на, поради, заради
9. точка, пункт, въпрос
on that SCORE по този въпрос, що се отнася до това
10. разг. отговор/забележка на място, острота, предимство, късмет
to be clever at making SCOREs off someone умея да направя някого да изглежда смешен/да се подиграя с някого
to know the SCORE ам. знам как стоят нещата, познавам истинското положение
II. 1. драскам, надрасквам, правя резки на, отбелязвам с черта/рязка
heart SCOREd by sorrow наранено от скръб сърце
2. водя сметка, сп. следя за/отбелязвам резултата (при игра), отбелязвам точка/гол
картu правя взятка
3. имам успех/късмет, печеля, жъна успех
to SCORE a point/an advantage over спечелвам преимущество над, вземам връх над
4. sl. набавям си наркотици (незаконно)
5. разг. (раз) критикувам остро
6. муз. оркестрирам
аранжирам (for), приготвям музика/партитура (за филм и пр.)
score off разг. правя (някого) да изглежда смешен, унижавам (и to SCORE point off someone)
score out зачерквам, задрасквам
score under подчертавам
score up отбелязвам точките/резултата
to SCORE something up against someone запомням нещо (извършено, казано от някого), за да си отмъстя/даси го върна

score-board ['skɔ:bɔ:d]
n табло с резултатите (при състезания)

score-book ['skɔ:buk]
n сn. книга/карта за отбелязване на резултата

score-card ['skɔ:ka:d]
вж. score-book

score keeper ['skɔ:,ki:pə]
n сп лице, което отбелязва резултата при състезание

scorer ['skɔ:rə]
1. n сп. score keeper
2. играч, който отбелязва гол/точка

scoria ['skɔ:riə]
n (pl-riae) шлака, сгурия
pl шлакови парчета от вулканичен произход

scorify ['skɔrifai]
v шлаковам, ошлаковам

scorn [skɔ:n]
I. 1. презрение
to hold in SCORN презирам
2. присмех, насмешка
to laugh someone to SCORN осмивам, подигравам се на
3. обект на презрение/присмех
II. v презирам
отказвам с презрение (to)

scornful ['skɔ:nful]
a презрителен, надменен, пренебрежителен

Scorpio ['skɔ:piou]
n Скорпион (съзвездие и знак на зодиака)

scorpion ['skɔ:piən]
1. зоол. скорпион
2. SCORPION Scorpio
3. библ. бич с шипове
4. ист. балиста (метателна машина)
5. sl. жител на Гибралтар

scot [skɔt]
I. n ист. налог, данък
to pay one's SCOT and lot поемам дела си (от парични задължения)
II. 1. шотландец
2. ист. келт (преселен от Ирландия в Шотландия)

scotch [skɔtʃ]
I. 1. ост. рязвам, срязвам, ранявам
2. унищожавам (окончателно), обезвредявам, осуетявам (план)
II. a шотландски
III. 1. n английски диалект, говорен в Шотландия
2. the SCOTCH рl шотландците
3. (шотландско) уиски
IV. n драскотина, лека рана
V. v подпирам с клин (бъчва и пр.)
VI. n клин (за подпиране на бъчва и пр.)

scotch broth ['skɔtʃ,brɔθ]
n гъста овнешка супа

scotch fir ['skɔtʃ,fə:]
n бял бор (Pinus sylvestris)

scotchman ['skɔtʃmən]
n (pl-men) шотландец

scotch pine ['skɔtʃ,pain]
вж. scotch fir

scotch tape ['skɔtʃ,teip]
n прозрачни лепенки, скоч, тиксо

scotchwoman ['skɔtʃwumən]
n (pl-women) шотландка

scotch woodcock ['skɔtʃ,wudkɔk]
n печена филия с аншуа и яйце

scoter ['skoutə]
n зоол. вид потапница (Melanitta)

scotfree ['skɔtfri:]
1. здрав, невредим
2. безнаказан
to get off SCOTFREE измъквам се безнаказано, излизам сух от водата

scoticism вж. scotticism, scotticize

scoticize вж. scoticism

scotland yard ['skɔtlənd,ja:d]
n Скотланд Ярд

Scots [skɔts]
a, n шотландски (диалект)

Scotsman ['skɔtsmən]
вж. n (pl-men) scotchman

scots pine ['skɔts,pain]
вж. scotch fir

Scotswoman ['skɔtswumən]
вж. n (pl-women) scotchwoman

scotticism ['skɔtisizm]
n шотландска дума/произношение и пр

scotticize ['skɔtisaiz]
1. подражавам на шотландски обичаи/произношение и пр
2. придавам шотландски характер на

Scottish ['skɔtiʃ]
вж. scotch i

scoundrel ['skaundrl]
n мошеник, разбойник, негодник

scoundrelly ['skaundrəli]
a мошенически, разбойнически

scour [skauə]
I. 1. търкам, изтърквам, жуля, изжулвам, лъскам, излъсквам
2. мия, измивам, промивам
3. лъсвам (за почистен съд и пр.)
4. изкопавам (канал и пр. -за вода)
5. мед. прочиствам (се) (за черва), имам диария (за животно)
II. 1. изтъркване, излъскване, изчистване
to give something a good SCOUR добре излъсквам/изтърквам нещо
2. ерозивно действие
3. корито, канал, изровено място (от вода)
4. дълбоко/бързо течение
5. химикал за чистене на дрехи
6. и рl вет. вид диария
III. 1. движа се бързо, профучавам
2. преброждам
3. претърсвам, претършувам
to SCOUR about for/after something търся нещо

scourer ['skauərə]
1. тел (че) и пр. за чистене
2. прах за чистене

scourge [skə:dʒ]
I. 1. бич, камшик
2. прен. бич, напаст, бедствие
the white SCOURGE туберкулoза
II. 1. бия с камшик, шибам
2. измъчвам, мъча, тормозя
3. опустошавам
4. ам. критикувам остро, бичувам

scouring rush ['skauəriŋ,rʌʃ]
n хвощ (Equisetum hyemale)

scourings ['skauəriŋz]
1. изстъргана нечистотия
2. прен. измет

scouse [skaus]
1. ливърпулец
2. ливърпулски диалект
3. вид ливърпулска яхния

scout [skaut]
I. 1. разузнавач (u за кораб, самолет и пр.), патрул
2. разузнаване, разузнавателна експедиция/акция
on the SCOUT на разузнаване
3. често SCOUT бойскаут
4. разг. (добър) човек
5. лице, което търси нови/обещаващи спортисти/актъори и пр
6. прислужник (в Оксфордски колеж)
II. 1. разузнавам, проучвам
2. to SCOUT about/round for търся, дебна
III. v отхвърлям (презрение/присмех) (идея и пр.)

scout car ['skaut,ka:]
n воен. бронирана разузнавателна кола

scoutcraft ['skautkra:ft]
n разузнаваческо умение, разузнавачество

scoutmaster ['skautma:stə]
1. командир на разузнавателен отряд
2. командир на скаутска дружина

scow [skau]
n шлеп, плоскодънна гемия (за въглища и np,)

scowl [skaul]
I. v мръщя се, намръщвам се, гледам навъсено (at)
II. n мръщене, намръщване, намръщено изражение/поглед

scrabble [skræbl]
I. 1. дращя, драскам
2. to SCRABBLE about for something опипвам за/търся нещо
3. scramble
II. 1. драскане, дращене
2. драсканици
3. ровене
4. вж. scramble
5. вид игра с букви

scrag [skræg]
I. 1. мършав човек/животно, слабо/линеещо растение
2. овнешки/телешки врат (и SCRAG end)
3. sl. (тънък) врат/шия
II. 1. хващам за шията
2. извивам врата на, душа, одушвам
3. обесвам

scraggly ['skrægli]
1. щърбав, нащърбен, счупен
2. висящ на парцали, провиснал
3. рошав, рунтав

scraggy ['skrægi]
1. мършав, кокалест
2. scraggly

scram [skræm]
v (-mm-) обик. imp махам се, пръждосвам се, чупя се

scramble [skræmbl]
I. 1. катеря се, лазя
2. движа се бързо и тревожно
3. натискам се, боря се, блъскам се, сбивам се (for) (и прен.)
4. хвърлям, разхвърлям (нещо, за да го събере някой)
5. разбърквам
to SCRAMBLE eggs готвя/правя бъркани яйца
6. правя/свършвам как да е (и с through)
to SCRAMBLE into one's clothes навличам си как да е дрехите
to SCRAMBLE to one's feet изправям се бързо
7. воен. ав. излитам бързо (да пресрещна неприятел), давам заповед за бързо излитане
8. обърквам (предаване по телефон, радио и пр.) чрез промяна на честотата на вълната (за да не може да бъде разбрано освен с шифър)
II. 1. катерене, лазене
2. боричкане, блъскане, борба, надпревара (for) (и прен.)
3. мотоциклетно състезание по неравен терен
4. воен. ав. бързо излитане

scran [skræn]
1. n sl. храна, клъопачка
2. остатъци от храна
bad SCRAN to you! ирл. да опустееш дано!

scrannel [skrænl]
1. a ост. слаб, мършав
2. писклив, креслив

scrap [skræp]
I. 1. парче (нце), късче
pl парчетии, остатъци (от храна), отпадъци
not a SCRAP of никак, никакъв
SCRAP of paper парче хартия (и прен. -за документ и пр.)
2. рl брак, шкарто, стари железа, скрап, метални отпадъци
3. изрезка, откъс (от вестник и пр.)
4. рl пръжки
II. v (-pp-) (из) хвърлям на боклука (и прен.), бракувам
III. n sl. сбиване, счепкване, кавга
to have a bit of a SCRAP with посчепквам се с
IV. v sl. боричкам се
счепквам се, скарвам се (with)

scrapbook ['skræpbuk]
n албум за залепване на изрезки

scrape [skreip]
I. 1. стържа, остъргвам
цикля (away, off, out)
to SCRAPE clean изчиствам
to SCRAPE one's plate clean изяждам всичко в чинията си
2. ожулвам, одрасквам
3. едва минавам (покрaй нещо)
докосвам се (against, along, by, through)
4. икономисвам, правя икономии, живея икономично
to SCRAPE a living едва свързвам двата края
to SCRAPE (together/up) a sum of money едва събирам сума
5. скърцам, стържа
to SCRAPE (on) the fiddle стържа на цигулка
to SCRAPE one's throat окашлям се
to SCRAPE one's feet (along the floor) стържа с крака по пода (от нетърпение, недоволство)
6. изстъргвам, издълбавам (и с out)
to SCRAPE (up) (an) acquaintance with успявам да се запозная с, натрапвам се на
to bow and SCRAPE ост. правя реверанс, прен. раболепнича, докарвам се
scrape along разг. едва свързвам двата края, карам някак (on с)
to SCRAPE along with разбирам се с, карам с
scrape away остъргвам, изстъргвам
scrape by scrape along1, едва се промъквам (без да докосна)
scrape in/into разг. едва успявам да вляза в (училище. университет и пр.)
scrape off scrape away
scrape out scrape away, издълбавам, изравям (дупка)
scrape through едва издържавам/изкарвам (изпит и пр.), едва се справям
scrape together разг. едва събирам, едва спестявам
scrape up scrape together
II. 1. стъргане, остъргване
2. драскотина, остъргано/ожулено място
3. стъргане, скърцане (и на лък), драсване, драскане (на перо и пр.)
4. тънък пласт масло (на филия)
5. разг. неприятност, затруднение, беля
to get into a SCRAPE навличам си неприятност, правя беля
6. ам. свада, кавга, сбиване
7. ост. реверанс

scrape-penny ['skreippeni]
n скъперник, скръндза

scraper ['skreipə]
1. стъргалка, стъргало (за обувки и пр.)
2. грейдер (машина за чистене на път)
3. тех. скрепер, шабър
4. лош цигулар, стъргач, (лош) бръснар

scrap-heap ['skræphi:p]
n бунище, боклук (и прен.), куп железни отпадъци
SCRAP-HEAP policy отричане/отхвърляне на старото

scrapings ['skreipiŋz]
n pl останки, отпадъци (от стъргане)

scrap-iron ['skræpaiən]
n старо желязо, скрап

scrap-metal ['skræpmetl]
вж. scrap-iron

scrapper ['skræpə]
n ам. разг. скандалджия, кавгаджия

scrapple ['skræpl]
n ам. вид наденица

scrappy ['skræpi]
I. 1. нееднороден, смесен, от различни неща
SCRAPPY furniture най-различни мебели
SCRAPPY dinner импровизиран обед, обед от каквото се намери
2. откъслечен, несвързан, непоследователен
II. a ам. разг. агресивен, кавгаджийски, който налита на бой/кавга

scratch [skrætʃ]
I. 1. драскам, дращя, драсвам (кибрит и пр.), одрасквам, надрасквам
2. чеша (се)
3. търся, ровя (about for) (и прен.)
4. дращя, скърцам, надрасквам/написвам (набързо)
5. сп. оттеглям се от състезание, изваждам/елиминирам от състезание
6. ам. зачерквам (име) в избирателна бюлетина
7. прен. едва я карам/свързвам двата края (и с along)
to SCRATCH the surface of прен. плъзгам се по повърхността на, не навлизам в същността на
SCRATCH my back and I'll SCRATCH yours халваджия за бозаджия, услужи ми/похвали ме и аз ще ти услужа/ще те похваля
to SCRATCH one's head двоумя се, чудя се, почесвам се по главата
scratch along scratch1 7.
scratch off задрасквам, зачерквам
scratch out scratch off
scratch up
to SCRATCH someone's eyes out разг. издирам очите на някого
scratch together едва събирам
scratch up изравям (и прен.)
scratch together
II. 1. драска, драскотина, одраскване (разг. и за рана)
to come through without a SCRATCH излизам невредим
2. драсване (на перо), драскулка, лош почерк
SCRATCH of the pen драсване на перото (и прен.)
3. дращене, скърцане
4. чесане, почесване
5. сп. стартова линия
to start from SCRATCH прен. почвам от началото/от АБ/без нищо/без всякаква подготовка
to be/come up to SCRATCH на (нужното) равнище съм
to bring up to SCRATCH подготвям/докарвам/довеждам до нужното равнище
6. sl. пари, мангизи
7. рl вет. напукване на копитото на кон
8. нулев резултат, нула
9. ам. зачеркнат от списъка/отстранен/елиминиран състезател
III. 1. смесен, разнороден, събран от къде да е, направен от какво да е, импровизиран
2. сп. без хандикап, първокласен
SCRATCH player състезател без хандикап, първокласен играч
SCRATCH race състезание без хандикап
IV. n Old SCRATCH дяволът, сатаната

scratch line ['skrætʃ,lain]
n сп. стартова линия

scratch pad ['skrætʃ,pæd]
n ам. бележник

scratch sheet ['skrætʃ,ʃi:t]
n ам. сп. списък на елиминираните състезатели и на залаганията (при конни надбягвания)

scratch test ['skrætʃ,test]
n мед. проба за алергичност (чрез одраскване на кожата)

scratch-wig ['skrætʃwig]
n частична перука, тупе

scratch-work ['skrætʃwə:k]
n изк. сграфито

scratchy ['skrætʃi]
1. надраскан, лошо написан/нарисуван
2. дращещ, скърцащ
3. причиняващ сърбеж, който има сърбеж
4. зъл, хаплив
5. бодлив

scrawl [skrɔ:l]
I. 1. драскам, надрасквам (over по)
2. написвам набързо, надрасквам
II. 1. драскулка
2. лош/неразбираем почерк, лошо/набързо написано писмо

scrawny ['skrɔ:ni]
a мършав, слаб, кокалест

scream [skri:m]
I. 1. пищя, крещя, викам (at someone на някого)
to SCREAM out изкрещявам
2. смея се гръмогласно/истерично (и toSCREAM with laughter, to SCREAM one's head off)
3. свистя, фуча (за вятър, машина и пр.)
II. 1. писък, крясък, вик
SCREAMs of laughter истеричен смях
2. свистене, фучене, пищене
3. sl. нещо ужасно смешно, ужасно смешен човек, скица

screamer ['skri:mə]
1. креслъо, пискун, птица, която крещи
2. sl. ужасно смешна история, нещо удивително
3. печ. sl. удивителна
4. ам. жур. сензационно заглавие

screaming ['skri:miŋ]
1. пищящ, крещящ, викащ
2. крещящ (за цвят)
3. ужасно смешен

screamingly ['skri:miŋli]
adv SCREAMINGLY funny ужасно смешно, да си умреш от смях

scree [skri:]
n сипей

screech [skri:tʃ]
I. v пищя/крещя (зловещо/пронизително)
2. издавам остър/стържещ звук
II. 1. (пронизителен/зловещ) крясък, писък
2. остър/стържещ шум

screech-owl ['skri:tʃaul]
n зоол. сова, кукумявка (Otus)

screed [skri:d]
1. дълго скучно писмо, ферман, дълга/скучна реч, тирада, дълъг пасаж
2. стр. изравнителна летва (при измазване), шаблон

screen [skri:n]
I. 1. параван (и прен.), щит, преграда, (рамка с) мрежа (за врата, прозорец)
fire SCREEN параван за пред камина
2. прикритие (и воен.), заслон
behind a SCREEN of trees прикрит зад дърветата
under SCREEN of night под прикритието на нощта, в тъмното
3. воен. части/кораби, изпратени за прикритие
4. екран
the SCREEN киното
5. преграда в църква между нефа и олтара
6. дъска и пр. за обяви
7. крикет подвижна дъска платно на игрище
8. решето, сито
9. рад. екранираща мрежа
10. фот. светлофилтър
11. печ. растер
12. (система за) щателна проверка
II. 1. преграждам, отделям (и с off), скривам, слагам мрежа на (прозорец и пр.)
2. покровителствувам, пазя, скривам, прикривам (from)
3. прожектирам (филм и пр.)
4. филмирам, правя филм/сценарий по (роман и пр.), подходящ съм за филм/за екрана
to SCREEN well/badly подходящ съм/не съм подходящ за филм (за сценарий, актъор)
5. сея, пресявам, отсявам, сортирам
6. проверявам/проучвам внимателно (кандидати и пр.)
7. преглеждам внимателно (за болести, оръжие и пр.)

screenings ['skri:niŋz]
n pl отсевки

screen-play ['skri:nplei]
n сценарий за филм

screen test ['skri:n,test]
n пробни снимки (за филмов актъор)

screen writer ['skri:n,raitə]
n филмов сценарист

screw [skru:]
I. 1. винт (и male/exterior SCREW)
гайка (и female/interior SCREW)
2. мор. корабно витло, гребен, винт, ав. въздушно витло
3. завинтване, завъртване
give it another SCREW завинти го още веднъж
4. завъртане, отпращане настрана (на топка)
5. свитъче, нещо навито, малко количество (тютюн и пр.), завито в хартия
6. прен. натиск
to put the SCREWs on, to give someone another turn of the SCREW, to apply the SCREW упражнявам натиск върху/принуждавам някого
7. разг. скъперник, скръндза, циция
8. sl. заплата, надница
9. кранта
10. ам. sl. надзирател в затвор
11. ам. sl. полово сношение
II. 1. завинтвам (се)
2. извивам, завъртам
3. стискам, притискам, свивам
4. изнудвам
измъквам насила (out of от)
5. скъпя се, стискам се, скъперник съм
6. sl. ограбвам с взлом
7. aм. sl. имам полово сношение с
8. sl. измамвам
to get SCREWed измамват/минават ме, наказват ме
to SCREW one's face into wrinkles сбръчквам лице
screw about aм. sl. шляя се, бездействувам, губя си времето
screw down завинтвам, скрепявам с винт (ове)
screw on завинтвам
to have one's head SCREWed on straight/the right way имам ум в главата си, разумен/здравомислещ съм
screw up завинтвам, затягам, затварям, заключвам, свивам/смачквам на топка, свивам (очи, вежди и пр.)
sl. оплесквам, обърквам (работа)
sl. притеснявам, правя нервен/напрегнат, затягам дисциплината на, стягам
to SCREW up one's courage, to SCREW oneself up събирам смелост

screwball ['skru:bɔ:l]
n aм. sl. смахнат/ексцентричен човек, чешит

screwdriver ['skru:draivə]
n отвертка

screwed [skru:d]
a sl. пиян

screwy ['skru:i]
1. усукан, навит
2. изтощен, капнал (зa кон)
3. sl. луд, шантав, пиян
4. aм. sl. странен, чудат, невероятен (зa история и пр.), смешен, нелеп, съмнителен, нечестен

scribal ['skraibəl]
a писачески, писмовен
SCRIBAL error грешка при преписването/на преписвача

scribble [skribl]
I. 1. пиша/написвам набързо/небрежно, надрасквам
2. драскам по, надрасквам
3. прeнебр., шег. съчинителствувам, пописвам
II. 1. драсканица, драскулка, лош/нечетлив почерк
2. набързо написана/надраскана бележка и пр
III. v разчесвам, кардирам (вълна и пр.)

scribbler ['skriblə]
n пренебр. писач, драскач

scribbling-pad ['skribliŋ,pæd]
n бележник

scribe [skraib]
I. 1. ист. преписвач (на ръкописи)
2. ост. секретар, писач на писма
3. бuбл. книжник
4. ам. шег. писател, автор, журналист
5. острие за поставяне знаци на дърво, камък и пр
II. v правя знак на дърво и пр. с острие

scrim [skrim]
1. здрав памучен/ленен плат
2. ам. театр. вид завеса

scrimmage ['skrimidʒ]
I. 1. сборичкване, схватка
2. aм. scrummage
II. 1. сборичквам се, боря се, участвувам в схватка
2. сп. правя меле

scrimp [skrimp]
вж. skimp

scrimpshank ['skrimpʃæŋk]
v воен. sl. кръшкам

scrimshaw ['skrimʃɔ:]
I. n резба/украса върху раковини/слонова кост и пр., украсени с резба раковини и пр
II. v украсявам с резба раковини/слонова кост и пр

scrip [skrip]
I. n ост. кесия, торбичка
II. 1. документ за притежание (нa aкции и пр.) (и събир.)
2. допълнителни акции, дадени вместо дивидент
3. книжни пари (особ. временно издaдени)

script [skript]
I. 1. писмо, начин на писане, азбука, писмени знаци
2. писане на ръка, ръкопис
3. печатарски курсив, имитиращ писане на ръка
4. юр. оригинал, ръкопис (на документ и пр.)
5. уч. писмена работа (при изпит)
6. сценарий, текст (на актъор, говорител), ръкопис/текст на пиеса и пр
II. v пиша/написвам сценарий (за)

scriptorium [skrip'tɔ:riəm]
n (pl-s, -ria) ист. стая за преписване на ръкописи (в мaнaстир и пр.)

scriptural ['skriptʃərəl]
a библейски

scripture ['skriptʃə]
1. SCRIPTURE Светото писание, Библията (и Holy S., the SCRIPTURE's)
2. цитат/пасаж ют Библията
3. свещени книги (нехристиянски)
4. ост. надпис, ръкопис
5. attr библейски

scriptwriter ['skriptraitə]
n сценарист

scrivener ['skrivnə]
1. n ост. писар
2. нотариус, прошенописец
3. лихвар
4. шег. писател, писач, драскач

scrofula ['skrɔfjulə]
n мед. скрофулoза, скрофули, живеница

scrofulous ['skrɔfjuləs]
1. мед. скрофулозeн, болен от скрофули/живеница
2. прен. морално паднал, покварен

scroll [skroul]
I. 1. свитък (на стар ръкопис)
2. арх. спираловиден орнамент, волута
3. извита предна част на цигулка и пр., извита рамка на стол
4. завъртулка (на подпис)
5. ост. списък
on the SCROLL of fame между знатните/великите
II. 1. навивам (се), завивам (се)
2. aрх. украсявам с волути

scroll-head ['skroulhed]
n извита декоративна грeда на носа на кораб

scroll-work ['skroulwə:k]
n резба с извивки/спирали

Scrooge [skru:dʒ]
n скъперник, циция, скръндза (и s)

scrotum ['skroutəm]
n aнат. скротум. мъдница, мъдна торбичка

scrounge [skraundʒ]
1. v sl. отмъквам, залигам, свивам
2. тършувам, изнамирам
3. живея на муфта/на юнашка вересия
4. изпросвам, издрънчвам

scrounger ['skraundʒə]
1. крадец на дребно
2. муфтаджия

scrub [skrʌb]
I. 1. шубрак
2. полупустинна област в Австралия
3. недорасъл човек/животно, завързак, мелез (зи куче и пр.)
4. незначителен/дребен човек
5. ам. сп. (играч от) втори отбор
II. 1. търкам, жуля
изтърквам (и с out, off)
2. тех. пречиствам (гaз)
3. sl. отменям, отлагам
III. n почистване, изтъркване

scrubber ['skrʌbə]
1. чистач
2. четка за дъски и пр
3. тех. скрубер

scrubbing-brush ['skrʌbiŋbrʌʃ]
n твърда четка (за дъски и пр.)

scrubby ['skrʌbi]
1. нискостъблен, недорасъл (и за животно)
2. обрасъл/покрит с шубрак
3. бодлив, четинест, небръснат (за брада)
4. незначителен, нищожен, долнокачествен, жалък
5. развлечен, неспретнат, нечист, мърляв

scrub-up ['skrʌbʌp]
n разг. основно почистване

scrubwoman ['skrʌbwumən]
n (pl-women) aм. чистачка

scruff [skrʌf]
n тил, задна част на врата
to take someone by the SCRUFF of the neck хващам някого за врата/шията

scruffy ['skrʌfi]
a рaзг. мърляв, мръсен, износен, развлечен

scrum [skrʌm]
вж. scrummage

scrummage ['skrʌmidʒ]
n cn. спорна топка

scrumptious ['skrʌmʃəs]
a рaзг. чудесен, много вкусен

scrunch [skrʌntʃ]
вж. crunch

scruple [skru:pl]
I. 1. колебание, съмнение, скрупули, угризение на съвестта
to make no SCRUPLE to не се колебая/двоумя да
to have SCRUPLEs about doing something неудобно/съвестно ми e да направя нещо, man of no SCRUPLE s безскрупулен човек
2. скрупул (аптeкарска мярка 20 грама)
3. малко количество, мъничко
II. v колебая се, не ми се ще (to да), имам известни скрупули

scrupulosity [,skru:pju'lɔsiti]
n (прекалена) съвестност

scrupulous ['skru:pjuləs]
1. съвестен, добросъвестен
съзнателен (about, in)
2. педантично честен/коректен
3. щателен, внимателен, грижлив, коректен
SCRUPULOUS honesty абсолютна честност
SCRUPULOUS cleanliness изрядна чистота
SCRUPULOUS attention/care най-голямо внимание/грижа

scrutable ['skru:təbl]
a разбираем, разгадаем

scrutator [skru:'teitə]
n книж. внимателен изследвач

scrutineer [,skru:ti'niə]
1. преброител, проверител (при избори)
2. изследвач, наблюдател

scrutinize ['skru:tinaiz]
v разглеждам/изследвам подробно/внимателно/критично

scrutiny ['skru:tini]
1. внимателно/подробно/критично разглежданe/изследване
2. критичен/изпитателен поглeд
3. проверка на бюлетините след избори

scry [skrai]
v гaдая на кристал

scuba ['sku:bə]
n леководолазен дихателен апарат

scud [skʌd]
I. 1. нося се/движа се леко/бързо/плавно
2. мор. нося се по вятъра
II. 1. бързо/леко/плавно движение, бяг
2. облаци/мъгли, носени от вятъра
3. преваляване
4. порив на вятър
5. пръски от пяна

scuff [skʌf]
I. 1. тътря си краката
2. одрасквам, протривам (се)
3. aм. побутвам с крак
II. 1. тътрене на краката
2. одраскано/протрито място
3. чехъл

scuffle [skʌfl]
I. 1. боря се, боричкам се
2. тътря се
3. разривам (с гребло и пр.)
II. n боричкане, сбиване, схватка

sculduddery вж. skulduggery

sculduggery вж. sculduddery

scull [skʌl]
I. 1. (дълго кормово) весло
2. лодка с весла, малка гребна лодка, скул
II. v карам лодка с весло/весла

sculler ['skʌlə]
1. гребец
2. лодка с весла

scullery ['skʌləri]
n помещение за миене на кухненски съдове, черна кухня

scullery-maid ['skʌlərimeid]
n помагачка на готвачката, миячка на чинии

scullion ['skʌljəri]
n ост. слуга в кухнята, мияч на чинии

sculp [skʌlp]
v рaзг. вая, извайвам

sculpin ['skʌlpin]
1. n зоол. вид американски главоч (сем. Cottidae)
2. вид американски морски скорпион (Scorpaena guttata)

sculpt [skʌlpt]
вж. sculp

sculptor ['skʌlptə]
n скулптор, ваятел

sculptress ['skʌlptris]
ж. р. от sculptor

sculptural ['skʌlptʃərəl]
и скулптурен, пластичен
подобен на скулптyра, като изваян

sculpture ['skʌlptʃə]
I. 1. скулптура
2. статуя, скулптурно произведение
3. бот. зоол. изпъкнали/вдлъбнати очертания по растение/мида
II. 1. вая, извайвам, украсявам със скулптура
2. геол. оформявам, изменям (земната кора за ерозия и пр.)

sculpturesque [,skʌlptʃə'resk]
1. като статуя, като изваян, пластичен
2. величествен, царствен

scum [skʌm]
I. 1. нечиста пяна
2. метaл. обгар, накип
3. прен. отрепка, събир. измет
II. 1. пеня се. образувам/отделям нечиста пяна
2. чистя/очиствам пяна, препенвам

scumble [skʌmbl]
I. v изк. смекчавам очертанията на рисунка с лек пласт непрозрачна боя/чрез леко разтъркване
II. n изк. (лек пласт непрозрачна боя за) смекчаване на очертанията, мекост на очертанията, флу

scummer ['skʌmə]
n лъжица за обиране на пяна

scummy ['skʌmi]
a покрит с пяна, пенест, като пяна, метал. покрит с обгар

scunner ['skʌnə]
n отвращение
to take a SCUNNER against намразвам

scup [skʌp]
n вид риба (Stenostomus chrysops)

scupper ['skʌpə]
I. n мор. шпигат
II. 1. нападам внезапно и избивам, нападам и потопявам (кораб)
2. побеждавам, разстройвам/обърквам напълно

scuppernong ['skʌpənɔŋ]
n ам. (вино от) вид мискетово грозде

scurf [skə:f]
1. пърхот
2. инкрустация на метал, котлен камък, накип
3. бот. люспици

scurfy ['skə:fi]
и покрит с пърхот/люспици

scurrility [skʌ'riliti]
n циничност, вулгарност, цинизъм, циничен/вулгарен език/забележка

scurrilous ['skʌriləs]
a неприличен, мръсен, циничен, вулгарен

scurry ['skʌri]
I. 1. бягам, тичам, припкам, препускам
2. лутам се, щурам се, суетя се
3. to SCURRY through претупвам, свършвам набързо
II. 1. бягане, тичане, препускане, шум от бързи стъпки
2. кратко надбягване
3. суетня, шетня, бързане
SCURRY of rain внезапен пороен дъжд
SCURRY of snow снежна вихрушка
SCURRY of dust облак прах

scurvy ['skə:vi]
I. a долен, низък, подъл
II. n скорбут

scurvy-grass ['skə:vigra:s]
n бот. пореч (Cochlearia officinalis)

scut [skʌt]
n къса опашка (на заек, елен)

scuta вж. scutum

scutage ['skju:tidʒ]
n ист. откуп от военна служба

scutate ['skju:teit]
a бот., зоол. щитовиден, покрит с люспи

scutch [skʌtʃ]
I. v чукам, мъна (лен и пр.)
II. n мъналка

scutcheon ['skʌtʃən]
1. escutcheon
2. табелка с име

scutellum [skju:'teləm]
n (pl-lla) бот., зоол. щитовидна люспица

scutter ['skʌtə]
вж. scurry

scuttle [skʌtl]
I. n кофа за въглища
II. 1. прозорче с капак на покрив/стена
2. люк
III. 1. пробивам (кораб), отварям люковете (на кораб, за да го потопя)
2. разрушавам собственото си дело
IV. 1. офейквам, избягвам (off, away)
2. noл. оттеглям се, дезертирам, отказвам се от мандат
V. n бягане, офейкване, измъкване, дезертиране

scuttlebutt ['skʌtlbʌt]
1. мор. каца с вода за пиене
2. sl. слух, мълва, клюка

scutum ['skju:təm]
n (pl-ta) бот., зоол. щитче, щитовидна люспа

scythe [saið]
I. n коса (за косене)
II. v кося, режа

scythian ['siθiən]
I. ист. a скитски
II. 1. скит
2. скитски език

sea [si:]
1. море, океан
by SEA по море
at SEA на плаване, на път по море, в морето
(all/completely) at SEA съвсем объркан/озадачен
on the SEA на/край морето/океана
beyond/over the SEA (s) отвъд морето/океана, в чужбина
to go to SEA, to follow the SEA ставам моряк
to put (out) to SEA отплувам, тръгвам (за кораб)
the open SEA, the high SEAs открито море
to take to/stand out to the open SEA излизам в открито море
on the high SEAs, out at SEA в открито море
at full SEA при пълен прилив
the four SEAs моретата, които заобикалят Великобритания
the seven SEAs, the Seven SEA s поет. седемте океана, световните океани
the freedom of the SEAs свобода на корабоплаването/на търговията по море
2. ряд. езеро
the SEA of Galilee Галилейското езеро
3. вълна, състояние на морето
heavy/great SEA голяма вълна, бурно море
short SEA море с къси, неравномерни вълни
long SEA море с дълги равномерни вълни
4. моряшки занаят/живот
5. прен. море, безкрайно много
SEAs of blood потоци кръв, реки от кръв
SEA of troubles/care безкрайно много нещастия/грижи
6. attr морски, крайморски, приморски

sea anchor ['si:,æŋkə]
мор. приспособление за предпазване от дрейф на кораб/хидроплан

sea anemone ['si:ə,neməni]
n зоол. актиния

sea-bag ['si:bæg]
n моряшка торба

sea-bank ['si:bæŋk]
1. морски бряг
2. дига, крайморски вал

sea-bathing ['si:beiðiŋ]
n къпане в морето, морски бани

sea-bear ['si:bɛə]
1. polar bear (вж. polar)
2. fur seal

seabee ['si:bi:]
n ам. воен. войник от баталъон за строеж и охрана на морски бази

sea-bells ['si:belz]
n бот. вид поветица (Convolvulvus soldanella)

sea-biscuit ['si:biskit]
n сухар

seaboard ['si:bɔ:d]
1. крайбрежие, морски бряг, брегова линия
2. attr (край) морски

sea-born ['si:bɔ:n]
a поет. роден от морето

sea-borne ['si:bɔ:n]
a превозен/доставен по море, морски (за търговия)

sea-bread ['si:bred]
n сухар

sea-breeze ['si:bri:z]
n вятър oткъм морето
sea breeze бриз

sea-calf ['si:ka:f]
вж. seal

sea canary ['si:kə,nɛəri]
n бял кит

sea-captain ['si:kæptn]
1. капитан на кораб
2. велик мореплавател/командир на флот

sea change ['si:,tʃeindʒ]
1. промяна, трансформация
2. (благоприятна) промяна на времето

sea-chest ['si:tʃest]
n сандък на моряк

sea-coal ['si:koul]
n ост. каменни въглища

seacoast ['si:koust]
n крайбрежие, морски бряг

sea-cow ['si:kau]
1. n зоол. ламантин (Trichechus latirostris)
2. морж
3. хипопотам

seacraft ['si:kra:ft]
1. мореплаване
2. морски плавателни съдове

sea-devil ['si:devl]
вж. devil-fish

sea-dog ['si:dɔg]
1. тюлен
2. dogfish
3. стар опитен моряк (и old SEA-DOG), пират
4. светлина на морския хоризонт, предвещаваща лошо време

seadrome ['si:droum]
n ав. плаваща площадка за излитане/кацане

sea-ear ['si:iə]
n вид морски охлюв

sea-fan ['si:fæn]
n вид корал

seafarer ['si:fɛərə]
n поет. моряк, мореплавател

seafaring ['si:fɛəriŋ]
1. мореплаване
2. attr моряшки, мореплавателен
SEAFARING man моряк

seafolk ['si:fouk]
n моряци

seafood ['si:fu:d]
n (ястия от) риба, раци, миди и пр

sea-front ['si:frʌnt]
n крайморска част на град, крайморски булевард

sea furbelow ['si:,fə:bəlou]
n вид морско водорасло

sea gate ['si:,geit]
n път/канал/излаз към морето

sea-girt ['si:gə:t]
a поет. опасан/обкръжен от морета

seagoing ['si:gouiŋ]
1. морски (за кораб)
2. моряшки

sea-grape ['si:greip]
1. glasswort
2. саргасово водорасло
3. вид дърво с гроздовидни плодове
4. рl яйца на сепия

sea grass ['si:,gra:s]
n бom. морска зостера (Zostera marina)

sea-gull ['si:gʌl]
n чайка (Larus)

sea-hog ['si:hɔg]
вж. porpoise

sea-horse ['si:hɔ:s]
1. морж (Odobenus rosmarus)
2. морско конче (Hippocampus)
3. мит. кон с опашка на риба

sea-island cotton ['si:ailənd,kɔtn]
n вид памук със здрави дълги влакна (Gossypium barbadense)

sea-kale ['si:keil]
n бот. крамбе (Crambe maritima)

seal [si:l]
I. 1. тюлен
2. тюленова кожа
II. v ходя на лов за/ловя тюлени
III. 1. печат, отпечатък (и прен.), клеймо, пломба
under SEAL of confidence/silence поверително
to set one's SEAL to, to set the SEAL on запечатвам, подпечатвам, одобрявам
SEALs of office канцеларски/министерски печати
2. прен. знак, доказателство, гаранция
SEAL of love целувка, дете
3. тех. уплътнение, спойка, заварка, воден хидравличен затвор
IV. 1. подпечатвам, слагам печат/клеймо на, скрепявам с печат
запечатвам (и прен.) (и с up), пломбирам (стока и пр.)
SEALed orders тайни (служебни) заповеди
2. затварям плътно (очи, устни)
to SEAL someone's lips налагам някому мълчание, принуждавам някого да мълчи
it is a SEALed book to me това e затворена книга за мене, нищо не разбирам от това
3. затварям херметически (и с up), запоявам, замазвам, засмолявам, асфалтирам, изолирам
4. решавам (окончателно), одобрявам, установявам
SEALed pattern воен. установен образец (на съоръжения, облекло и пр.)
his fate is SEALed съдбата му e решена
5. to SEAL off затварям (граница), заграждам, изолирам (квартал и пр.)

sea-lawyer ['si:lɔ:jə]
1. разг. моряк/човек, който вечно се оплаква/търси правата си
2. мошеник

sea-legs ['si:legz]
n pl to find/get one's SEA-LEGS свиквам с моряшкия живот, свиквам с люшкането на кораба
to have good SEA-LEGS не страдам от морска болеcт

sea-lemon ['si:lemən]
n зоол. мекотело от рода Doris

sea-leopard ['si:lepəd]
n вид тюлен

sealer ['si:lə]
I. n контролъор по мерки и теглилки
II. 1. ловец на тюлени
2. кораб за ловене на тюлени

sealery ['si:ləri]
1. лов на тюлени
2. място, където се въдят/ловят тюлени

sea-letter ['si:letə]
n паспорт на кораб на неутрална страна

seal fishery ['si:l,fiʃəri]
вж. sealery

sea-lift ['si:lift]
n превоз на припаси по море

sea-lily ['si:lili]
n зоол. вид иглокожо

sea-line ['si:lain]
1. брегова линия
2. хоризонт в открито море

sealing-wax ['si:liŋwæks]
n червен восък

sea-lion ['si:laiən]
n вид голям тюлен (Zalophus, Otaria)

sea lord ['si:lɔ:d]
n висш военен на служба в адмиралтейството

seal-ring ['si:lriŋ]
n пръстен с печат

sealskin ['si:lskin]
n (палто от) тюленова кожа

sealyham ['si:liəm]
n порода териер (и SEALYHAM terrier)

seam [si:m]
I. 1. шев (и анат.)
2. следа, белег (от рана)
бръчка (нa лицето)
3. геол. тънък пласт, прослойка
4. тех. спойка
II. 1. съшивам, съединявам с шев
2. набраздявам, набръчквам, оставям белег на

seaman ['si:mən]
1. (pl-men) l. моряк, матрос
2. мореплавател

seamanlike ['si:mənlaik]
a моряшки, (присъщ) на опитен моряк

seamanship ['si:mənʃip]
n мореплавателно умение

sea-mark ['si:ma:k]
n фар, маяк, брегови знак

sea-mat ['si:mæt]
n вид морско мекотело

sea-mew ['si:mju:]
n вид чайка (Larus canus)

sea-mouse ['si:maus]
n вид морски червей

seamstress ['semstris]
ам. n шивачка

seamy ['si:mi]
a с непочистени шевове
the SEAMY side (of life) отрицателната/лошата/грозната страна (на живота)

seance ['seia:ns]
1. n фр. събрание, заседание, сеанс
2. спиритически сеанс

sea-nettle ['si:netl]
n парлива медуза

sea-parrot ['si:pærət]
n тъпоклюна кайра, тупик (Fratercula arctica)

sea-pass ['si:pa:s]
вж. sea-letter

sea-pay ['si:pei]
n заплата за военноморска служба

sea pen ['si:,pen]
n вид перест полип

sea-pie ['si:pai]
1. стридояд (Haematopus ostralegus)
2. вид моряшки пирог

sea-piece ['si:pi:s]
n изк. морски пейзаж

sea-pig ['si:pig]
1. вид делфин
2. dugong

sea pilot ['si:,pailət]
вж. sea pie

sea pink ['si:,piŋk]
n бот. вид гърлица (Statice armeria)

seaplane ['si:plein]
n хидроплан, водосамолет

seaport ['si:pɔ:t]
n пристанищен град, морско пристанище

sea-power ['si:pauə]
1. страна с морска флота, морска сила
2. военноморски сили

sear [siə]
I. a увяхнал, изсъхнал, съсухрен
the SEAR and yellow leaf поет. старостта
II. 1. обгарям
2. изсушавам, съсухрям (се), изсъхвам
3. правя да закоравее/загрубее, притъпявам
SEARed conscience притъпена съвест
his mernory is SEARed by the event това събитие e оставило незаличими следи в паметта му

search [sə:tʃ]
I. 1. претърсвам, обискирам, правя обиск на
2. мед. сондирам (рaна)
3. изследвам, разглеждам внимателно, взирам се в (и прен.)
to SEARCH someone's face мъча се да прочета мислите/чувствата на някого
to SEARCH one's heart/conscience взирам се/вслушвам се в сърцето/съвестта си
to SEARCH one's memory мъча се да си спомня
4. прониквам в, пронизвам (зa вятър, куршум)
5. воен. обстрелвам (пространство), шаря по (за прожектор)
SEARCH me рaзг. отде да знам
search for търся (внимателно/усилено)
search out търся, намирам, издирвам
search through претърсвам, преглеждам внимателно
II. 1. търсене, претърсване, обиск
to be in SEARCH of търся
to make a SEARCH for търся, претърсвам за
right of SEARCH право на воюваща страна да спира и претърсва кораби на неутрална страна
2. търсене, преследване. стремеж (for, after)
3. изследване, проучване

searching ['sə:tʃiŋ]
1. изпитателен, проницателен (зa поглед)
2. внимателен, щателен (зи преглед и пр.)
3. остър, пронизващ (за вятър)

searchlight ['sə:tʃlait]
n прожектор

search-party ['sə:tʃpa:ti]
n спасителен отряд/команда/гр па

search warrant ['sə:tʃ,wɔrənt]
n заповед/разрешително за обиск

sea-room n място за маневриране

sea-rover ['si:rouvə]
1. пират
2. пиратски кораб

seascape ['si:skeip]
n изк. морски пейзаж

seashell ['si:ʃel]
n черупка от мида/охлюв

seashore ['si:ʃɔ:]
n морски бряг

seasick ['si:sik]
a to be SEASICK страдам от морска болеcт, лошо ми е, повръща ми се

seasickness ['si:siknis]
n морска болеcт

seaside ['si:said]
1. n l. морски бряг, крайбрежие
to go to the SEASIDE отивам на море
2. attr (край) морски
SEASIDE resort морски курорт

sea-snail ['si:sneil]
1. вид морски охлюв
2. вид малка риба със смукало на корема (Liparis)

season [si:zn]
I. 1. годишно време, сезон (и театр., сп., търг. и пр.)
dead/dull/off SEASON мъртъв/слаб сезон
strawberries are in SEASON/out of SEASON сега е/не е сезонът на ягодите
between SEASON междинен сезон
SEASON's greetings/compliments коледни поздрави
2. подходящо време/момент, ост. (известно) време, период
a word in SEASON навременен съвет
in and out of SEASON когато трябва и когато не трябва, по всяко време
mating SEASON брачен период (y животни)
3. season-ticket
II. 1. оставям да изсъхне (дървен материал), изсъхвам, оставям да отлежи (вино и пр.), отлежавам
2. подправям, слагам подправки на (храна)
3. (за) калявам
аклиматизирам, привиквам (to)
SEASONed soldier кален/опитен/стар войник
4. разнообразявам, придавам пикантност на, подслаждам
conversation SEASONed with wit разговор, изпъстрен с духовитости
5. книж. смекчавам
let mercy SEASON justice нека в правосъдието да има и милосърдие

seasonable ['si:zənəbl]
1. подходящ за сезона
2. навременен, намясто

seasonal ['si:zənəl]
a сезонен, случващ се/явяващ се в определено време

seasoned a сух, отлежал
SEASONED timber сух дървен материал

seasoning ['si:zəniŋ]
n подправка (за ядене)

season-ticket ['si:zntikit]
n абонаментна карта

seat [si:t]
I. 1. място (за сядане), стол, пейка
to take a SEAT сядам
to take one's SEAT сядам, заемам мястото си
to keep one's SEAT не ставам, оставам на мястото си/седнал
2. място, членство (в парламента и пр.), избирателен район/колегия
to win/lose one's SEAT спечелвам/изгубвам изборите за парламента
3. седалище, седалка (на стол и пр.)
4. седалище, задник
5. дъно (на панталон)
6. резиденция, седалище, имение
7. център, огнище, местонахождение
SEAT of learning научен център, огнище/средище на знания
SEAT of war, war SEAT театър на военни действия
the disease has its SEAT in the liver огнището на болестта е в черния дроб
8. стойка на ездач
to have a good/poor SEAT яздя добре/лошо
9. подставка, подложка, основа
by the SEAT of one's pants разг. по инстинкт
II. 1. слагам да седне
refl сядам
please be SEATed моля, седнете
2. поставям, нагласям, слагам на подставка (машинна част и пр.)
3. побирам (седнали), има места за 1000 души
4. поправям седалището/слагам ново седалище на (стол и пр.), слагам ново дъно на (панталон)
5. мачкам се/разтеглям се/развличам се при/от сядане
6. pass намирам се, населявам, обитавам, живея
family long SEATed in this county семейство, което отдавна живее в това графство
the pain is SEATed in the stomach огнището на болката е в стомаха

seat-belt ['si:tbelt]
n ав., авт. предпазен ремък/колан

seater ['si:tə]
n в съчет. кола с даден брой места

sea-urchin ['si:ə:tʃin]
n морски таралеж (Echinoidae)

sea-wall ['si:wɔ:l]
n дига край морето

seaward ['si:wəd]
a, adv (насочен/разположен/гледащ), към морето

seaware ['si:wɛə]
n морски водорасли, използвани за тор

sea-way ['si:wei]
1. морски път
2. движение на кораб напред
to make SEA-WAY напредвам (за кораб)
3. положение на кораб в открито море
4. бурно море
5. канал/река за морски кораби (към вътрешно пристанище)

seaweed ['si:wi:d]
n морска трева/водорасло

sea-wife ['si:waif]
вж. wrasse

sea-wolf ['si:wulf]
1. вид едра морска риба (Anarrhicus lupus)
2. пират, морски вълк/разбойник

seaworthy ['si:wə:ði]
n здрав, издръжлив, годен (за кораб)

sebaceous [si'beiʃəs]
a физиол. мастен

sec [sek]
и фр. сух, не сладък (за вино)

secant ['sekənt]
1. геом. a сечащ, пресичащ
2. n секателна, секанта

secateurs ['sekətə:z]
n pl секатор (градинарски ножици)

secede [si'si:d]
v отделям се, отцепвам се (от държава, организация и пр.) (from)

secession [si'seʃn]
n отделяне, отцепване

secessionism [si'seʃənizm]
n отцепничество, разкол

seclude [si'klu:d]
v золирам, отделям
refl уединявам се, усамотявам се, оттеглям се (from)

secluded [si'klu:did]
a самотен, усамотен, уединен, изолиран

seclusion [si'klu:ʒn]
1. изолиране, изолация, усамотение, уединение
2. уединено/усамотено място
in the SECLUSION of one's own home уединен у дома си

second ['sekənd]
I. 1. втор (и), вторичен, второстепенен, от второ качество
който отстъпва (на някого по нещo)
to be the SECOND to come идвам втори
every SECOND day през ден, всеки втори ден
SECOND in command заместник командир
SECOND to none който не отстъпва на никого, най-добър от всички
SECOND largest втори по големина
at SECOND hand от втора ръка, не от източника
SECOND birth възраждане, прераждане
SECOND chamber горна камара (в парламент)
SECOND coming/advent рел. второ пришествие
SECOND distance изк. среден план
SECOND teeth постоянни (немлечни) зъби
2. втори, повторен, допълнителен, още един
SECOND helping още една/втора порция
II. adv на второ място, второ
III. 1. помощник, секундант
2. втора награда, второ място (в състезание и пр.), състезател, който спечелва втора награда/място
to come in a good SECOND спечелвам второто място с малка разлика от победителя
3. секунда, разг. момент, миг
4. муз. секунда
5. рl. второкачествени стоки, второкачествено брашно
6. рl втори/повторни порции, второ ядене
7. авт. втора скорост
IV. 1. подкрепям, поддържам (предложение и пр.), помагам на
2. секундант съм на
V. v воен. превеждам (офицер) от строева служба в щаба

secondary ['sekəndəri]
I. 1. второстепенен
2. вторичен
3. хим. двувалентен, вторичен
4. геол. мезозойски, вторичен
SECONDARY school/education среднo училище/образование
SECONDARY planet астр. спътник
SECONDARY evidence юр. косвени доказателства
SECONDARY battery/cell ел. акумулаторна батерия/клетка
II. 1. помощник, заместник, делегат, представител
2. астр. спътник
3. зоол. второстепенно махово крило
4. геол. вторичен/мезозойски пласт

second-best ['sekənd,best]
a второкачествен, не най-хубав/добър
SECOND-BEST clothes всекидневни дрехи
to come off SECOND-BEST претърпявам неуспех/поражение

second-class ['sekənd,kla:s]
1. второкласен, от/за втора класа (за хотел, билет и пр.)
to travel SECOND-CLASS пътувам (във) втора класа
SECOND-CLASS honours много добър (не отличен) успех
2. второкачествен, по-долен, непривилегирован, с ограничени граждански/политически права
3. с намалена тарифа (за пощенска пратка, напр. вестницu, списания и пр.)

second-guess ['sekənd,ges]
1. v ам. умувам/критикувам/сещам се, когато е вече късно
2. предвиждам, опитвам се да предвидя
3. отгатвам преди, опитвам се да отгатна преди (някой друг), опитвам се да изиграя (някого)

second-hand ['sekəndhænd]
I. 1. купен/продаден на старо, употребяван, оказионен, вехтошарски
SECOND-HAND dealer търговец на старо, вехтошар
SECOND-HAND bookshop антикварна книжарница
to buy SECOND-HAND купувам на старо
2. непряк, от втора ръка (за сведения и пр.)
at SECOND-HAND чрез посредник
II. n секундарник

secondly ['sekəndli]
adv второ, на второ място

second-rate ['sekəndreit]
1. посредствен
2. второкачествен

second-rater ['sekəndreitə]
n посредствен човек

second-sight ['sekəndsait]
n ясновидство, пророчество

second-story man ['sekəndstɔ:ri,mæn]
n (pl-men) ам. sl. крадец, който влиза през горния стаж

secrecy ['si:krəsi]
1. тайна, потайност, таен/секретен характер
in (absolute) SECRECY в (пълна) тайна, (съвсем) тайно
2. пазене на тайна, способност да се пази тайна
to swear/bind someone to SECRECY заклевам някого да пази тайна

secret ['si:krət]
I. 1. таен, секретен, скрит, прикрит
to keep something SECRET (from someone) пазя нещо в тайна (от някого)
SECRET service държавно разузнавано и контраразузнаване
SECRET Service ам. секретен отдел при Министерството на финансите
SECRET agent агент на държавното разузнаване и контраразузнаване, шпионин (на чужда държава)
2. таен, незаконен
3. уединен, усамотен, скрит, таен
4. потаен, мълчалив
II. n тайна
to be in the SECRET посветен съм в тайната
to let someone into a SECRET посвещавам някого в тайна
to make no SECRET of не крия
in SECRET тайно

secretaire [,sekri'tɛə]
n фр. писалищна маса, секретер

secretarial [,sekri'tɛəriəl]
a секретарски, за секретари
SECRETARIAL school/courses училище/курс за секретари/стенографи/машинописци

secretariate [,sekri'tɛəriæt]
n секретариат

secretary ['sekritri]
1. секретар
2. министър (for на), държавен секретар (и SECRETARY of state)
SECRETARY of State ам. министър на външните работи
3. ам. secretaire

secretary-bird ['sekritribə:d]
n африканска птица, подобна на щъркел (Sagittarius serpentarius)

secretary-general ['sekritri,dʒenərəl]
n генерален/главен секретар

secrete [si'kri:t]
1. скривам, укривам
2. физиол. отделям

secretion [si'kri:ʃn]
1. скриване, укриване
2. физиол. отделяне, секреция, секрет

secretive ['si:krətiv]
a мълчалив, скрит, потаен (за човек)

secretory [si'kri:təri]
a физиол. отделителен

sect [sekt]
n секта

sectarian [sek'tɛəriən]
1. a сектантски
2. n сектант

sectarianism [sek'tɛəriənizm]
n ceктантство

sectile ['sektail]
a цепителен (за минерал и пр.)

section [sekʃn]
I. 1. разделяне, разсичане
2. сечение, раз рез, напречно сечение, профил
3. парче, отрязък сегмент, част, секция
4. част, раздел, подразделение, отдел, параграф
5. квартал, район
ам. район от 1 кв миля
6. слой, част (на население)
7. участък (на път и пр.)
SECTION gang работници, които поддържат/поправят даден участък от жп линия
8. воен. отделение
9. печ. знак за параграф, раздел (и SECTION mark)
10. биол. подвид
II. 1. разделям/разрязвам на части
2. подреждам по дялове
3. представям в разрез

sectional ['sekʃənəl]
I. 1. секционен, групов
2. местен, локален
3. разделен на/съставен от части/дялове
4. представен/даден в разрез
II. n ам. разглобяемо канапе

sectionalism ['sekʃənəlizm]
n регионализъм, местен патриотизъм

sector ['sektə]
1. геом. сектор
2. воен. сектор, участък
3. сектор, дял, клон, бранш
4. тех. кулиса

secular ['sekjulə]
I. 1. светски, мирски, не църковен (за музика, изкуство)
SECULAR power държавна (не църковна) власт
държава, the SECULARarm ист. държавна власт, която привежда в изпълнение присъдите на църковен съд
2. вековен, дълговечен, (дълго) траен, постоянен
SECULAR change бавна, но трайна промяна
3. ставащ веднъж на 100 години
4. който не е положил монашески обет
SECULAR clergy свещеници, бяло духовенство
II. 1. свещеник
2. мирянин

secularism ['sekjulərizm]
n отхвърляне на религиозното обучение, отхвърляне на намесата на църквата в държавните работи

secularity [,sekju'læriti]
1. светски (нерелигиозен) характер
2. бавен. но постоянен характер (на дадена промяна и пр.)

secularize ['sekjuləraiz]
1. придавам светски характер на (ооразование и пр.), освобождавам от религиозно влияние
2. одържавявам (църковен имот), отнемам правата на (църковен съд)
3. освобождавам от монашески обет

secure [si'kjuə]
I. 1. спокоен, сигурен, необезпокоен от грижи
2. уверен, сигурен (of в)
to feel SECURE as to/about the future спокоен съм/не се тревожа за бъдещето
SECURE of victory уверен в победата
3. в безопасност, запазен, гарантиран
застрахован (from, against срещу)
to be SECURE from interruption/attack сигурен съм, че няма да бъда прекъснат/нападнат
4. сигурен, надежден, здрав, траен, солиден
5. добре затворен/закрепен
6. на сигурно място
II. 1. затварям/залоствам/заключвам здраво
укрепявам (against)
2. осигурявам, обезпечавам, запазвам, гарантирам (against, from срещу, от)
3. арестувам
4. връзвам/завързвам/закрепям здраво
5. мед. завързвам (кръвоносен съд)
6. снабдявам се с, сдобивам се с, набавям си, намирам
7. постигам (цел)
8. осигурявам си (поддръжка и пр.)

security [si'kjuəriti]
1. сигурност, безопасност (against, from), спокойствие
SECURITY Council Съвет за сигурност (при ООН)
2. увереност, доверие
3. защита, охрана, (отдел за) държавна сигурност
SECURITY police/forces органи на държавната сигурност
SECURITY risk лице, което представлява опасност за държавната сигурност
4. гаранция, залог
in SECURITY of като гаранция за
on SECURITY срещу залог, с гаранция
5. гарант, поръчител
6. рl ик. ценни книжа

sedan [si'dæn]
1. ост. стол носилка, портшез (и SEDAN chair)
2. затворен автомобил, лимузина

sedan-chair n стол-носилка, закрит автомобил

sedate [si'deit]
I. a спокоен, уравновесен, улегнал, сериозен, невъзмутим
II. v мед. давам успокоително/седативно лекарство на

sedative ['sidətiv]
1. мед. a успокоителен, седативен
2. n успокоително/седативно средство

sedentary ['sedntəri]
1. заседнал, неподвижен (за начин на живот)
SEDENTARY occupation седяща работа
2. зоол. непрелетен, немиграционен
3. неподвижно прикрепен, неподвижен
4. седнал (за положение)

sedge [sedʒ]
n бот. острица (Carex)

sediment ['sedimənt]
1. утайка
2. геол. утаечен слой

sedimentary [,sedi'mentəri]
a утаечен

sedimentation [,sedimən'teiʃn]
n утаяване

sedition [si'diʃn]
1. подмолна противодържавна дейност
2. размирици, бунт (ове)

seditious [si'diʃəs]
1. подмолен, противодържавен, бунтарски
2. провинен в противодържавна дейност

seduce [si'dju:s]
1. отклонявам от правия път, съблазнявам (from something от нещо, into doing something да направи нещо)
2. прелъстявам, съблазнявам
3. привличам, увличам, съблазнявам

seducer [si'dju:sə]
n прелъстител, съблазнител

seduction [si'dʌkʃn]
1. съблазняване, прелъстяване
2. съблазън
3. привлекателност

seductive [si'dʌktiv]
1. съблазнителен, привлекателен
2. убедителен, привличащ, увличащ

seductress [si'dʌktris]
ж. р. от seducer

sedulity [si'dju:liti]
n книж. усърдие, прилежание

sedulous ['sedjuləs]
a книж. усърден, прилежен

sedum ['si:dəm]
n бот. тлъстига

see [si:]
I. 1. виждам
there is nothing to he SEEn нищо не се вижда
I can't SEE my way не виждам пътя/къде вървя
I can't SEE to read не мога да чета, защото не виждам
SEEing is believing да видиш значи да повярваш
to SEE things имам халюцинации, привиждат ми се разни неща
to SEE stars виждам заезди по пладне
things SEEn реални/действителни неща
to SEE someone fall (ing) виждам някого да/как пада
he was SEEn to fall видяха го да/как пада
SEE you (later), (I'll) be SEEing you довиждане
to SEE visions виждам в бъдещето, пророкувам
2. гледам (пиеса и пр.), разглеждам (град и пр.)
there is nothing to SEE няма нищо за гледане
3. преглеждам (вестник, болен, къща и пр.)
4. виждам, срещам (се с), посещавам, приемам
come and SEE us елате у нас, елате ни на гости
to SEE a doctor/lawyer съветвам се с лекар/адвокат
the president does not SEE anyone today председателят не приема никого днес
5. погрижвам се, внимавам, гледам, проверявам, виждам
SEE that it is done погрижи се да се направи
SEE you don't lose it гледай/внимавай да не го изгубиш
to SEE for oneself сам проверявам/виждам
to SEE someone right погрижвам се за някого, погрижвам се някой да бъде правилно възнаграден и пр
6. виждам, схващам, разбирам, гледам на, научавам се, узнавам (от вестник и пр.)
as far as I can SEE доколкото разбирам
to SEE an argument/the point разбирам довод/за какво се отнася
I SEE things differently другояче гледам на нещата
I can't SEE my way (clear) to do (ing) that не виждам как бих могъл да направя това
SEE? раз-бирате ли? I SEE разбирам, да, ясно
as I SEE it както аз гледам на нещата
he can't SEE a joke той няма чувство за хумор
not to SEE the good/use/advantage of doing something не виждам смисъла/ползата да се направи нещо
you SEE нали разбирате, видите ли (вмъкнато)
to SEE oneself obliged to виждам се принуден да
to SEE through a brickwall бързо схващам, сече ми умът
7. виждам, помислям, размислям
let me SEE чакай да видя/помисля
I'll SEE what I can do ще видя/помисля какво мога да направя
8. изпращам, придружавам
to SEE someone home/to the door изпращам някого до вкъщи/до вратата
9. виждам, преживявам, изпитвам
to have SEEn better/one's best days западнал съм (за човек), износен/овехтял/изтъркан съм (за предмет)
this coat has SEEn hard wear това палто e много носено/е носено, нoсено
I have SEEn the day/time when помня времето, когато
he'll never SEE fifty, etc. again прехвърлил e петдесетте и пр
he first saw fire at той получи бойно кръщение при
10. считам, смятам, намирам
if you SEE fit/proper ако считате за подходящо/редно
11. представям си, виждам (as като)
I can't SEE myself doing such a thing не мога да си представя да направя такова нещо
12. приемам, съгласявам се, позволявам, понасям, готов съм, предпочитам
I do not SEE myself being made use of не приемам/позволявам да ме използват
are you going to SEE me treated like that? ще търпиш/позволиш ли да се отнасят така с мен? I would SEE him in prison before I gave him money предпочитам да отиде в затвора, ама няма да му дам пари
I'll SEE you blowed/damned/dead/further first! как не! това няма да го бъде! върви по дяволите! SEE here! ам. слушай! виж какво! this is a coat I SEE yon in това палто ще ти прилича
see about погрижвам се за, занимавам се с, проучвам
see across придружавам при пресичане (на улица)
see after грижа се/погрижвам се за
see beyond прен. виждам по-далеч от, предвиждам
see in посрещам (новата година и пр.)
see into гледам (в бъдещето и пр.), разглеждам, проучвам, вниквам в
see of срещам (се с), виждам
to SEE little of someone рядко се виждам с някого
we must SEE more of each other трябва по-често да се виждаме
I haven't SEEn much of him lately рядко го виждам напоследък
he isn't SEEn much of outside the office рядко го виждат вън от службата
to SEE the end of виждам края на
to SEE the back/the last of someone отървавам се от някого
see off изпращам (на гара и пр.), изгонвам, прогонвам
to SEE someone off the premises извеждам някого до изхода
see out придружавам/изпращам до вратата
I'll SEE myself out сам ще изляза, стоя до края (на), изтрайвам/изкарвам до края (на даден период), надживявам (някого)
he'll SEE us all out ще ни надживее/погребе всичките
to SEE the old year out изпращам старата година
see over/round разглеждам, преглеждам (къща и пр.)
see through виждам (през), прозирам, разбирам (подбуди и пр.), разбирам преструвките/машинациите на, помагам (някому) в затруднение, издържам/изкарвам докрай/до края на, извеждам на добър край, превеждам през
see to грижа се/погрижвам се за, занимавам се с
to SEE to it that погрижвам се да
II. n епархия
the Holy/Apostolic S., the SEE of Rome папският престол

seed [si:d]
I. 1. семе (и прен.), зърно, събир. семена, сперма, зародиш
to go/run to SEED прецъфтявам, давам семе, занемарявам се, бивам занемарен (за градина и пр.)
to sow the good SEED разпространявам добро влияние/идея/християнското учение
2. ост. потомство
to raise up SEED раждам деца, отглеждам потомство
the SEED of Abraham евреите, еврейството
3. тенис sl. играч, определен във висока категория
II. 1. сея, засявам
2. давам семе, прецъфтявам, ронят ми се/падат ми семената
3. очиствам/отделям семената на
4. сп. отбирам по-добрите състезатели за финални срещи

seed-bed ['si:dbed]
n леха с разсад

seed-cake ['si:dkeik]
n кейк с ким или други подправки

seed-coral ['si:dkɔrəl]
n ситни корали (за украшение)

seed-corn ['si:dkɔ:n]
n зърно за посев/семе

seed-crystal ['si:dkristl]
n крист. зародишен кристал

seeder ['si:də]
1. редосеялка
2. уред за вадене на семена (от плод)

seed-fish ['si:dfiʃ]
n риба в разплодния период

seed-leaf ['si:dli:f]
n бот. семедел, котиледон

seedling ['si:dliŋ]
n младо стръкче, младок
рl разсад

seed pearl ['si:d,pə:l]
n дребен бисер/маргарит

seedsman ['si:dzmən]
1. търговец на семена, семенар
2. сеяч

seed-vessel ['si:dvesl]
n бот. семенна кутийка

seedy ['si:di]
1. пълен със семена, семест
2. оръфан, опърпан, западнал, занемарен
3. разг. неразположен, в лошо настроение
4. ам. прен. съмнителен, долнопробен

seeing ['si:iŋ]
I. сj тъй като (и SEEING that)
II. prep поради, (като се има) предвид

seek [si:k]
1. търся, диря, мъча се да открия/достигна
to SEEK the shore стремя се да достигна брега, насочвам се към брега
to SEEK one's bed шег. лягам си
the reason is not far to SEEK не е мъчно да се открие причината
2. търся, стремя се към (и с for, after), искам
(much) sought after много търсен
3. опитвам се, мъча се. (с inf)
in critical judgment they are sadly to SEEK у тях липcва (всякаква) критична преценка
... is (much) to SEEK... липcва,... трудно се намира
seek out потърсвам, издирвам
seek through претърсвам

seeker ['si:kə]
n търсач, човек, който се мъчи да открие
SEEKER after truth човек, който търси истината
pleasure-SEEKERs хора, който търсят удоволствия

seel [si:l]
v ост. зашивам очите на (ястреб)

seem [si:m]
1. изглеждам
to SEEM (to be) tired, etc. изглеждам уморен и пр.
it SEEMs to me струва ми се, изглежда ми, вижда ми се
I SEEM to remember като че ли си спомням
it SEEMs (that), it would SEEM that като че ли, изглежда че, май че
it SEEMs as though/as if като че ли
so it SEEMs, so it would SEEM така изглежда, май че е така
it SEEMs not изглежда не, май че не
2. давам си вид на, правя се на

seeming ['si:miŋ]
a привиден, мним
the SEEMING and the real привидното и действителното, лъжата и истината

seemingly ['si:miŋli]
adv привидно, на вид, както изглежда

seemly ['si:mli]
1. приличен, пристоен, подобаващ
2. приятен, наглед, хубав

seen вж. see

seep [si:p]
v просмуквам се
стичам се, прониквам (through), капя

seepage ['si:pidʒ]
n просмукване, филтрация, изтичане, стичане, просмукваща се влага
извор (и SEEPAGE of water)

seer [siə]
I. 1. пророк, гадател
2. (особено) прозорлив човек
II. n индийска мярка за тегло (около 1 кг)

seersucker ['siəsʌkə]
n крепон на ивици

see-saw ['si:sɔ:]
I. 1. климушка, люлка (върху пън и пр.)
2. люлеене, клатене, люшкане
3. attr клатещ се, непостоянен, колеблив
SEE-SAW motion люлеене, клатене
SEE-SAW policy неустойчива/непостоянна политика
II. adv нагоре-надолу, напред-назад
III. 1. люлея се (на климушка), клатя се, клатушкам се
2. колебая се (between), постоянно се променям, ту се издигам, ту спадам

seethe [si:ð]
v кипя (и прен.) (with от)
the country was seething with discontent в страната кипеше недоволство
streets seething with people улици, гъмжащи от народ

see-through ['si:θtru:]
a прозрачен

segment ['segmənt]
I. 1. част, дял, откъс
2. геом. сегмент, отрез
II. v деля (се), разделям (се), сегментирам

segmentation [,segmen'teiʃn]
n делене, разделяне, сегментация

segregate ['segrigeit]
I. уотделям (се), разделям (се), изолирам (се) (from)
II. n изолиран/различен индивид (и биол.)

segregation [,segri'geiʃn]
1. отделяне, разделяне, изолиране, изолация
2. биол., пол. сегрегация

seiche [seiʃ]
n колебание в нивото на езеро/вътрешно море поради атмосферното налягане

seidlitz powder ['sedlits,paudə]
n вид очистително

seigneur ['seinjə:]
n феодален владетел, сенъор
grand SEIGNEUR благородник, важна личност

seignior ['seinjə:]
вж. seigneur

seigniorage ['seinjəridʒ]
1. право/права на феодален владетел, феодална власт
2. кралско право на процент за сечене на монети, държавен налог върху правото за сечене на монети

seigniorial [sei'njɔ:riəl]
a феодален, господарски, владетелски

seigniory ['seinjəri]
1. власт на феодал, феодална власт
2. феодално владение

seine [sein]
I. n гриб (рибарска мрежа) (и SEINE net)
II. v ловя риба с гриб

seise вж. seize, seizin

seismal ['saizməl]
a земетръсен, сеизмичен

seismic ['saizmik]
вж. seismal

seismograph ['saizməgra:f]
n сеизмограф

seismography [saiz'mɔgrəfi]
n сеизмография

seismology [saiz'mɔlədʒi]
n сеизмология

seize [si:z]
1. хващам, сграбчвам
2. арестувам, хващам
3. завземам, превземам, завладявам (и прен.), присвоявам си, конфискувам
4. юр. въвеждам във владение (често seise)
to be SEIZEd of бивам въведен във владение на, дават ми
5. възползувам се от, използувам (случай и пр.) (и с on, upon)
6. главно pass обхващам, обземам
to be SEIZEd with fear обзема ме страх
7. мор. връзвам, превръзвам здраво
8. тех. заяждам (за лагер и пр.) (и с up)

seizin ['si:zin]
n юр. (встъпване във) владение

seizure ['si:ʒə]
1. конфискация, конфискуване, конфискувани стоки/имоти
2. арестуване, хващане
3. завземане, превземане, завладяване
4. апоплектичен удар, припадък, пристъп, криза

selachian [si'leikiən]
1. зоол. a хрущялен
2. n хрущялна риба

seldom a рядко

select [si'lekt]
I. v избирам, подбирам
II. 1. подбран, избран, висококачествен
2. достъпен само за избрани хора
SELECT committee (специална) парламентарна комисия

selection [si'lekʃn]
1. избор, подбор, биол. подбор, селекция
2. сбирка, избрани екземпляри/модели и пр
3. сборник от избрани произведения

selective [si'lektiv]
1. избиращ, подбиращ
2. селективен
SELECTIVE service ам. задължителна военна повинност

selectivity [silek'tiviti]
n селективност

selectman [si'lektmən]
n (pl men) ам. член на градския съвет в някои щати на Нова Англия

selector [si'lektə]
1. човек, който избира/подбира
2. тех. селектор

selenic [si'li:nik]
a хим. селенов

selenite ['selənait]
n хим., минер. селенит

selenium [si'li:niəm]
n хим. селен

selenography [,seli'nɔgrəfi]
n селенография (изучаване на лунната повърхност)

selenology [,seli'nɔlədʒi]
n наука за луната

self [self]
I. 1. собствена личност, (собствено) аз
my own/very SELF самият/именно аз
to be one's own SELF again съвсем съм се възстановил, пак съм такъв както преди
one's former SELF това, което съм бил някога
one's better/worse SELF по-добрата/по-лошата страна на характера ми
one's second/other SELF моят най-добър/найблизък приятел, моето второ аз
2. егоизъм, лична изгода
3. същност, същина
4. едноцветно цвете/животно
5. рет. самият
Caesar's SELF самият Цезар
6. търг., ост., шег. самият аз/мен и пр
pay to SELF да се плати на подписалия (за чек)
your good selves вие самите, вас самите
for SELF and wife за мен и жена ми
let us drink to our noble selves да пием за нас самите/за себе си
II. 1. еднакъв, от същия цвят/материал
2. едноцветен
3. чист, без примес
III. pref само-, себе-, на/в себе си

self-abandoned [,selfə'bændənd]
a отдаден на страстите си, разпуснат, без задръжки

self-abasement [,selfə'beismənt]
n самоунижение

self-abnegation [,selfæbni'geiʃn]
n себеотрицание, самопожертвувателност

self-absorbed [,selfəb'sɔ:bd]
a погълнат в себе си

self-abuse [,selfə'bju:s]
1. онанизъм
2. самообвинение, самобичуване

self-acting [,self'æktiŋ]
a автоматичен

self-addressed [,selfə'drest]
a адресиран до подателя

self-aggrandizement [,selfə'grændizmənt]
n собствено изди гане, самоизтъкване, самовъзвеличаване, безскрупулен кариеризъм

self-appointed [,selfə'pɔintid]
a самозван

self-assertion [,selfə'sə:ʃn]
1. отстояване на собствените права, налагане на собствената воля
2. самоизтъкване

self-assertive [,selfə'sə:tiv]
1. умеещ да отстоява правата си/да се налага, властен, самоуверен
2. самоизтъкващ се

self-binder n сноповръзвачка

self-centred [,self'sentəd]
a егоцентричен

self-collected [,selfkə'lektid]
a спокоен, хладнокръвен

self-coloured [,self'kʌləd]
1. едноцветен
2. с естествения си цвят

self-command [,selfkə'ma:nd]
n самообладание

self-communion [,selfkə'mju:niən]
n задълбочаване в себе си, самонаблюдение, самоанализ

self-conceit [,selfkən'si:t]
n (високо) самомнение, суета, суетност

self-confidence [,self'kɔnfidəns]
n самоувереност

self-conscious [,self'kɔnʃəs]
1. стеснителен, стеснен, смутен, неловък
2. псих. съзнаващ мислите/действията си

self-consciousness [,self'kɔnʃəsnis]
1. стеснителност, стеснение, смущение
2. съзнание за собственото аз

self-contained [,selfkən'teind]
1. въздържан, резервиран, необщителен
2. самостоятелен, с отделен вход
3. тех. отделен, самостоятелен, който не се нуждае от спомагателни механизми

self-control [,selfkən'troul]
n самообладание, самоконтрол

self-criticism [,self'kritisizm]
n самокритика

self-defeating [,selfdi'fi:tiŋ]
a в разрез с поставената цел/със собствените интереси

self-defence [,selfdi'fens]
n самозащита, самоотбрана

self-denial [,selfdi'naiəl]
n себеотрицание

self-dependence [,selfdi'pendəns]
n самостоятелност

self-deprecating [,self'deprikeitiŋ]
a прекалено скромен, подценяващ се

self-deprecatory [,self,deprikeitəri]
вж. self-deprecating

self-determination [,selfdi,tə:mi'neiʃn]
1. пол. самоопределение
2. свобода на волята

self-devotion [,selfdi'vouʃn]
n преданост, себеотрицание, самопожертвувателност

self-display [,selfdis'plei]
n парадиране, самоизтъкване

self-distrust [,selfdis'trʌst]
n неувереност, липса на самоувереност

self-dramatization [,self,dræmətai'zeiʃn]
n парадиране с качествата/чувствата/нещастията си, търсене на съчувствие чрез прекалено емоционална изява

self-educated [,self'edjukeitid]
a самообразован, самоук

self-effacing [,selfi'feisiŋ]
a прекалено скромен, свит, самообезличаващ се

self-employed [,selfim'plɔid]
a който работи в собствената си фирма и пр., самостоятелен, не на заплата, на частна практика

self-esteem [,selfis'ti:m]
1. самоуважение
2. самомнение

self-evident [,self'evidənt]
a очевиден (сам по себе си)

self-examination [,selfigzæmi'neiʃən]
1. n. самонаблюдение, самоанализ

self-existent [,selfig'zistənt]
a самостоятелен, независим, водещ самостоятелно съществуване

self-forgetful [,selffə'getful]
a себеотрицателен, безкористен, алтруистичен

self-fulfilment [,selfful'filmənt]
n самоизява, постигане на цели/амбиции (със собствени усилия)

self-governing [,self'gʌvəniŋ]
a самоуправляващ се, автономен

self-government [,self'gʌvənmənt]
1. самоуправление, автономия
2. самоконтрол

self-heal ['selfhi:l]
n бот. усойче (Prunella vulgaris)

self-help [,self'help]
n самопомощ

selfhood ['selfhud]
1. индивидуалност, собствена личност
2. егоизъм, себичност

self-image [,self'imidʒ]
n представа за собствено аз/за собственото си значение

self-importance [,selfim'pɔ:təns]
n самомнение, надутост, важност

self-important [,selfim'pɔ:tənt]
a самомнителен, надут, важен

self-improvement [,selfim'pru:vmənt]
n самообразование, самоусъвършенствуване

self-indulgence [,selfin'dʌldʒəns]
n даване воля/задоволяване на собствените желания/страсти/апетити, самоугаждане

self-interest [,self'intrist]
n егоизъм, себелюбие, корист

selfish ['selfiʃ]
a егоистичен, себелюбив, себичен

selfishness n егоизъм

self-knowledge [,self'nɔlidʒ]
n самопознание

selfless ['selflis]
a самоотвержен, себеотрицателен, caмопожертвувателен, безкористен

self-love ['self,lʌv]
n себелюбие, егоизъм

self-made [,self'meid]
a който сам се e издигнал (за човек)

self-mastery [,self'ma:stəri]
n самообладание, самоконтрол

self-opinionated [,selfə'pinjəneitid]
a своеволен, упорит, твърдоглав

self-pity [,self'piti]
n самоокайване, вайкане, самосъжаление

self-portrait n автопортрет

self-possessed [,selfpə'zest]
a спокоен, хладнокръвен, запазващ/запазил самообладание

self-possession n самообладание, спокойствие

self-propelled [,selfprə'peld]
a самоходен (за оръдие и пр.)

self-raising [,self'reiziŋ]
a смесен със сода/бакпулвер (за брашно)

self-realization [,selfriəli'zeiʃn]
n самоосъществяване, развиване на собствените заложби

self-recording [,selfri'kɔ:diŋ]
a тех. самопишещ, самозаписващ

self-regard [,selfri'ga:d]
n егоизъм, себелюбие, корист

self-reliance [,selfri'laiəns]
n самоувереност, увереност в себе си

self-reliant [,selfri'laiənt]
a самоуверен, уверен в себе си

self-respect [,selfri'spekt]
n самоуважение, чувство за собствено достойнство

self-respecting [,selfri'spektiŋ]
a който уважава себе си, който има чувство за собствено достойнство

self-restraint [,selfri'streint]
n въздържане, въздържаност, самоконтрол

self-righteous [,self'raitʃəs]
1. самодоволен, уверен в собствените си морални принципи
2. фарисейски

self-rising ['selfraiziŋ]
вж. self-raising

self-sacrifice [,self'sækrifais]
n саможертва, самопожертвувание, себеотрицание

selfsame ['selfseim]
a (този) същият, тoзи именно

self-satisfaction [,selfsætis'fækʃn]
1. самодоволство
2. самозадоволяване, задоволяване на собствените нужди

self-satisfied [,self'sætisfaid]
a самозадоволен, надут, важен

self-seeker [,self'si:kə]
n егоист, кариерист

self-seeking [,self'si:kiŋ]
a егоистичен, себичен, кариеристичен

self-service [,self'sə:vis]
1. самообслужване
2. attr на/със самообслужване

self-styled [,self'staild]
a самозван

self-sufficiency [,selfsə'fiʃənsi]
1. самостоятелност, независимост
2. самозадоволяване
3. самонадеяност, самомнителност

self-sufficient [,selfsə'fiʃənt]
1. самостоятелен, независим
2. самозадоволяващ се
3. самонадеян, самомнителен

self-suggestion n самовнушение

self-supporting [,selfsə'pɔ:tiŋ]
a който сам се издържа/е независим, на самоиздръжка, който си покрива разноските (за предприятие)

self-violence [,self'vaiələns]
n самоубийство

self-will [,self'wil]
n упорство, упоритост, своеволие

self-willed [,self'wild]
a упорит, своеволен

self-winding [,self'waindiŋ]
a който се навива сам/автоматически

sell [sel]
I. 1. продавам (и прен.)
the house is to SELL къщата се продава
2. продавам се, харча се, вървя (at, for за, по)
3. sl. измамвам, изигравам, мятам
sold again! пак ме/те метнаха
4. рекламирам, популяризирам, лансирам
спечелвам (читатели, поддръжници и пр.) (on за)
to SELL oneself представям се добре, лансирам се
to be sold on something приемам/харесвам нещо
sell off разпродавам (на ниски цени), ликвидирам
sell out продавам, разпродавам (се), изпродавам
we are sold out of eggs нямаме вече яйца, яйцата се свършиха/разпродадоха, разпродавам нечие имущество за дългове
прен. продавам се (to), продавам, предавам (кауза, приятел)
sell up разпродавам имуществото си, разпродавам нечие имущество за дългове
II. 1. измама
2. разочарование

seller ['selə]
1. продавач
2. нещо, което се продава (добре, зле)
this car is a poor SELLER тази кола не се търси
million-copy SELLER книга, от която са продадени един милион екземпляра

selling plate ['seliŋpleit]
n конно надбягване, при което печелившият кон се продава на търг

selling race ['seliŋreis]
вж. selling plate

sell-off ['selɔf]
n борc. (рязко) спадане на цените на ценните книжа

sellotape ['selouteip]
n прозрачна лепенка, скоч, тиксо

sell-out ['selaut]
1. концерт/представление и пр., за които всички билети са продадени
2. разг. измама, предателство, предател
3. разпродажба

seltzer ['seltsə]
n вид минерална вода
сода, газирана вода (и SELTZER water)

selvage ['selvidʒ]
n кант, кенар, ива (на плат)

selvedge ['selvidʒ]
вж. selvage

semantic [si'mæntik]
1. ез. a семантичен
2. n pl с гл. в sing семантика

semaphore ['seməfɔ:]
I. n семафор
II. v сигнализирам със семафор

sematic [si'mætik]
a биол. сигнален, предпазен (за цвят)

semblance ['sembləns]
n подобие, образ, (външен) вид
to put on a SEMBLANCE of anger/gaiety, etc. правя се на ядосан/весел и пр.
to bear the SEMBLANCE of приличам на, имам вид на
SEMBLANCE of justice нещо като/поне малко правосъдие/справедливост

semen ['si:men]
n биол. сперма

semester [si'mestə]
n семестър

semi [,semi]
pref полу

semibreve ['semibri:v]
n муз. цяла нота

semi-centenary [,semisen'ti:nəri]
1. a ставащ веднъж на петдесет години
2. n петдесетгодишнина

semi-centennial [,semisen'tenjəl]
вж. semi-centenary

semicircle ['semi,sə:kl]
n полукръг

semicircular [,semi'sə:kjulə]
a с форма на/нареден в полукръг

semicolon [,semi'koulən]
n точка и запетая

semi-conscious [,semi'kɔnʃəs]
1. в полусъзнание
2. полуосъзнат

semi-detached [,semidi'tætʃt]
a с една стена на калкан (за къща)
SEMI-DETACHED houses къщи близнаци

semi-final [,semi'fainəl]
1. сп. a полуфинален
2. n полуфинал (ен мач)

semi-manufactured [,semi,mænju'fæktʃəd]
a SEMI-MANUFACTURED goods полуфабрикати

semimanufactures [,semi,mænju'fæktʃəz]
n рl ам. полуобработени материали

semi-monthly [,semi'mʌnθli]
1. a полумесечен
2. n списание, което излиза два пъти месечно

seminal ['seminəl]
1. биол. семенен
SEMINAL fluid сперма
2. биол. зародишен, зачатъчен
3. творчески, плодотворен

seminar [,semi'na:]
n семинар

seminary ['seminəri]
1. духовна семинария
2. ост. училище (особ. девическо)
3. прен. разсадник

semination [,semi'neiʃn]
n биол. осеменяване

semiquaver ['semikweivə]
n муз. шестнадесетина нота

Semite ['si:mait]
n семит

Semitic [si'mitik]
1. a семитски
2. n семитски език

semitone ['semitoun]
n муз. полутон

semivowel ['semivauəl]
n фон. полугласен звук

semolina ['semə,li:nə]
n грис

sempiternal a вековечен

sempstress ['semstris]
вж. seamstress

sen [sen]
n сен (японска парична единица)

senate ['senət]
1. сенат
2. академичен съвет

senatorial [,senə'tɔ:riəl]
a сенаторски, сенатски

senatorship ['senətəʃip]
n сенаторство

send [send]
1. пращам, изпращам (something to someone, someone something)
2. запращам, хвърлям, мятам
the blow sent him sprawling ударът го просна на земята
to SEND someone flying повалям/събарям някого
to SEND things flying разпилявам/разхвърлям неща
to SEND crashing събарям с трясък
3. докарвам (до някакво състояние), накарвам
to SEND someone crazy/mad докарвам някого до лудост, подлудявам някого
to SEND someone to sleep приспивам някого, накарвам някого да заспи
to SEND someone into a rage вбесявам някого
4. рад. предавам
5. ост. давам, дарявам
God/heaven SEND it may be so дай боже да е така
SEND him victorious да му дари победа
6. изпълвам с възторг, докарвам до екстаз
to SEND someone about his business/packing/to the right about изгонвам/отпращам някого, давам някому пътя
send away уволнявам, изгонвам, отпращам
to SEND away for поръчвам (нещо) да ми се изпрати (отдалеч)
send back връщам, изпращам обратно
send down намалявам, причинявам спадане на (цена, температура и пр.), изключвам от университет (временно), пращам в затвора, потопявам (кораб), пращам от столицата в страната
send for повиквам, изпращам за (лекар, майстор и пр.), поръчвам (книга и пр.) по пощата, изпращам (някого) да вземе (нещо)
send forth излъчвам (топлина, аромат и пр.), издавам, надавам (звук, вик), давам, пускам (издънки и пр.), сипя, изсипвам (дъжд)
send in подавам (заявление, документи и пр.), представям (ръкопис, доклад, предмет за изложба и пр.), давам (името си, визитната си картичка на прислужник и пр.)
send off изпращам (писмо и пр., някого на гарата и пр.), сп. отстранявам (играч)
send on изпращам, препращам (на някакъв адрес), изпращам предварително (багаж и пр.), пращам напред, предавам (заповед и пр.)
send out send forth, изпращам, разпращам, рад. предавам, излъчвам, изгонвам
to SEND out for изпращам да купи/вземе
send round предавам/подавам от човек на човек, изпращам (някого) да вземе (нещо)
send up покачвам, причинявам покачване (на цени, температура и пр.), хвърлям във въздуха, правя да експлодира, разг. подигравам, окарикатурявам, имитирам, пародирам, ам. разг. пращам в затвора, осъждам на затвор
изпращам (документu и пр.) в по-горна инстанция

sendal ['sendəl]
n ист. фин копринен/ленен плат

sender ['sendə]
1. подател (на писмо и пр.), този, който изпраща (съобщение и пр.)
2. рад. предавател

send-off ['sendɔf]
1. изпращане (на гарата и пр.)
2. насърчаване, насърчение (в ново начинание и пр.)

send-up ['sendʌp]
1. n разг. сатира, пародия, карикатура
2. attr сатиричен

Senegalese [,senigə'li:z]
1. a сенегалски
2. n (pl без изменение) сенегалец

senescence [si'nesns]
n книж. остаряване, стареене, старост

seneschal ['seniʃl]
n ист. сенешал, управител на замък

senile ['si:nail]
a старчески, сенилен, грохнал, изкуфял

senility [si'niliti]
n старост, сенилност, грохналост, изкуфялост

senior ['si:niə]
1. a по-стар (to от), старши
John Smith SENIOR Джон Смит старши
SENIOR boys/girls ученици от по-горните класове
SENIOR partner шеф на фирма
SENIOR high school горните класове на средното училище
SENIOR citizen евф. пенсионер
the SENIOR service флотът
2. n по-стар, старши, ам. студент от най-горния курс
he is my SENIOR by five years той e пет години по-стар от мене
one'sSENIORs по-старите от мене

seniority [,si:ni'ɔriti]
n старшинство (ам. и по трудов стаж)

senna ['senə]
n бот., форм. сена (Cassia acutifolia)

sennet ['senit]
n ист. тържествен тръбен сигнал

sennight ['senait]
n ост. седмица

sensation [sen'seiʃn]
1. усещане, чувство
2. сензация

sensational [sen'seiʃənəl]
1. сензационен
2. ряд. сетивен, свързан с усещанията

sensationalism [sen'seiʃənəlizm]
1. любов към сензациите, търсене на сензационното
2. фил. сенсуализъм

sense [sens]
I. 1. сетиво
SENSE of smell/hearing/touch обоняние/слух/осезание
pleasures of SENSE сетивни удоволствия/наслади
2. чувство, усещане, усет
SENSE of duty/humour/responsibility чувство за дълг/хумор/отговорност
SENSE of direction/locality чувство за ориентация
3. (здрав) разум, здрава преценка
man of SENSE разумен човек
to talk SENSE говоря смислено/разумно
what is the SENSE of talking like that? какъв смисъл има да се говори така
4. значение, смисъл
to make SENSE of разбирам, проумявам
his words don't make SENSE думите му ca безсмислени/неразбираеми
the decision makes SENSE решението e разумно
in a SENSE в известен смисъл
in the strict/literal/figurative/full/best SENSE в строгия/буквалния/преносния/пълния/най-добрия смисъл (на думата)
5. рl ум, разум, разсъдък
to be in one's (right) SENSEs с ума си/нормален съм
to be out of one's SENSEs луд/ненормален съм
to bring someone to his SENSEs вкарвам ума в главата на някого, вразумявам някого
to come to one's SENSEs вразумявам се, идвам на себе си
any man in his SENSEs вcеки разумен човек
to take leave of one's SENSE s полудявам, държа се неразумно/глупаво
to frighten/scare someone out of his SENSEs подлудявам някого от страх, изкарвам ума на някого
6. (общо) настроение/отношение, насока
to take the SENSE of a meeting мъча се да доловя настроението на събрание (чрез въпроси и пр.)
7. геом. посока
8. attr сетивен
SENSE organs сетивни органи
II. 1. усещам, долавям, чувствувам, предчувствувам
2. схващам, разбирам

senseless ['senslis]
1. в безсъзнание, безчувствен
to knock someone SENSELESS зашеметявам някого
2. глупав, неразумен, безсмислен

sensibility [,sensi'biliti]
1. (способност за) усещане, усет
чувствителност (to за, към)
2. точност, чувствителност (на уред)
3. прекалена/остра чувствителност (и рl)

sensible ['sensəbl]
1. сетивен, видим, осезаем, забележим
2. значителен, забележим, доста голям
3. в съзнание
4. (благо) разумен, здравомислещ
5. SENSIBLE of който забелязва/чувствува/съзнава
to be SENSIBLE of danger усещам опасност
I am SENSIBLE of the fact that съзнавам, че
6. практичен, подходящ (за дрехи)
7. ост. чувствителен (to към)

sensibly ['sensəbli]
1. значително, забележимо
2. (благо) разумно
3. практично, удобно

sensitive ['sensitiv]
1. чувствителен (to към)
SENSITIVE market неустойчив/нестабилен пазар
2. фот. светлочувствителен
3. обидчив, чувствителен, който (лесно) се засяга (about, to)
to be SENSITIVE to criticism/blame засягам се от критика/обвинения
to be SENSITIVE about one's appearance чувствителен съм по отношение на външността си
4. точен, прецизен, чувствителен (за уред)
5. прен. деликатен (за въпрос, положение), свързан с отговорности, таен

sensitive plant ['sensitiv,pla:nt]
n бот. срамежлива мимоза (Mimosa pudica)

sensitize ['sensitaiz]
1. правя чувствителен, изострям чувствителността на
2. фот. правя светлочувствителен

sensor ['sensə]
n ел. чувствителен елемент

sensorial [sen'sɔ:riəl]
a сетивен

sensorium [sen'sɔ:riəm]
n биол. съзнание, орган на съзнанието, мозък, сивото вещество на мозъка, нервна система

sensory ['sensəri]
вж. sensorial

sensual ['senʃuəl]
1. чувствен, плътски, сладострастен, полов, сексуален
2. сетивен
3. фил. сенсуален

sensualism ['senʃuəlizm]
1. сладострастие, похотливост
2. фил. сенсуализъм

sensuous ['senʃuəs]
a сетивен, чувствен

sent вж. send

sentence ['sentəns]
I. 1. юр. присъда
to be under SENTENCE of ocъден съм на
death SENTENCE, SENTENCE of death смъртна присъда
life SENTENCE доживотен затвор
to pass SENTENCE on осъждам, произнасям присъда, прен. съдя, критикувам
2. грам. изречение
3. ост. решение, мнение
4. ост. мъдрост, сентенция
II. v осъждам (to на)

sententious [sen'tenʃəs]
a нравоучителен, моралистичен, афористичен, надуто-банален

sentience ['senʃəns]
n псих. чувствителност, способност да се усеща, съзнание

sentient ['senʃənt]
a псих. чувствителен, усещащ, съзнаващ, съзнателен

sentiment ['sentimənt]
1. чувство, емоционалност
2. сантименталност
3. отношение, мнение, гледище
those are/шег. them's my SENTIMENTs така мисля аз

sentimental [,senti'mentəl]
a сантиментален, разнежен

sentimentality [,sentimən'tæliti]
n сантименталност

sentimentalize [,senti'mentəlaiz]
1. ставам сантиментален, разчувствувам се, разнежвам се (over, about)
2. имам сантиментално отношение към
3. разнежвам
4. правя прокалено сантиментален, представям прекалено сантиментално

sentinel ['sentinəl]
sentry to stand SENTINEL over книж. пазя, бдя над

sentry ['sentri]
n воен. часови, часовой, караул, пост, стража

sentry-box ['sentribɔks]
n воен. караулна будка, караулка

sentry-go ['sentrigou]
1. участък на караул
2. караул (служба)
to be on SENTRY-GO караул съм, карауля

sepal ['sepəl]
n бот. чашелистче

separability [,sepərə'biliti]
n отделимост

separable ['sepərəbl]
a отделим

separate ['seprət]
I. 1. отделен, самостоятелен, обособен
SEPARATE estate собствено имущество на съпругата след брака
SEPARATE maintenance издръжка на съпругата след развод по взаимно съгласие
2. отделен, изолиран
to keep two things SEPARATE не смесвам две неща
II. 1. печ. отделен отпечатък
2. обик. рl блуза/пола и пр., която не е част от комплект
III. 1. отделям (се), деля (се), разделям (се) (from)
сортирам (и с up)
to SEPARATE milk отделям каймака от млякото
2. ам. уволнявам (и воен.)

separation [,sepə'reiʃn]
1. отделяне, обособяване, изолиране, сортиране
2. раздяла (u на съпрузи без развод-и judicial/legal SEPARATION)
SEPARATION allowance издръжка на съпруга на войник/моряк
3. изолация
4. ам. уволнение, уволняване (и воен.)
SEPARATION centre демобилизационен пункт
5. хим. разлагане

separationism [,sepə'reiʃənizm]
n ceпаратизъм

separatism ['sepərətizm]
вж. separationism

separative ['sepərətiv]
a сепаративен

sepia ['si:pjə]
n сепия (боя), рисунка/снимка в червеникавокафяво

sepoy ['si:pɔi]
n ист. индийски войник (в европейска армия)

sepsis ['sepsis]
n мед. сепсис

sept [sept]
n (ирландски) род, племе

septal [septl]
a преграден

septangle ['septæŋgl]
n ceдмoъгълник

septangular [sep'tæŋgjulə]
a седмоъгълен

September [sep'tembə]
n септември

septenary [sep'ti:nəri]
1. a състоящ се от седем, седморен, седемгодишен
2. n числото седем, седмица, седморка

septennial [sep'teniəl]
1. седемгодишен
2. който става веднъж на седем години

septet [sep'tet]
n муз. септет

septette [sep'tet]
вж. septet

septic ['septik]
1. мед. септичен
2. разг. ужасен, отвратителен

septicaemia [,septi'si:miə]
n мед. отравяне на кръвта

septicemia [,septi'si:miə]
вж. septicaemia

septicity [sep'tisiti]
n мед. септичност

septuagenarian [,septjuədʒi'nɛəriən]
a, n седемдесетгодишен (човек)

septum ['septəm]
n (pl-ta) биол. преград (к) а

sepulchral [si'pʌlkrəl]
a погребален, гробовен, гробен

sepulchre ['sepəlkə]
I. n гроб (ница)
whited SEPULCHRE лицемер
II. v погребвам

sepulture ['sepəltʃə]
n книж. погребване, погребение

sequacious [si'kweiʃəs]
1. a ряд. логичен, последователен, свързан
2. неоригинален, подражателски
3. сервилен

sequel ['si:kwəl]
1. продължение, втора част/серия (на роман, филм)
2. последствие, резултат
in the SEQUEL впоследствие

sequence ['si:kwəns]
1. ред, редица, серия, поредица, цикъл (стихотворения и пр.), редуване
2. последователност
3. муз., картu секвенция
4. кино сцена (от филм)
5. SEQUENCE of tenses грам. съгласуване на времената
in rapid SEQUENCE бързо едно след друго

sequent ['si:kwənt]
1. следващ
2. явявящ се като разултат

sequential [si'kwenʃəl]
вж. sequent

sequester [si'kwestə]
1. отделям, уединявам, изолирам
SEQUESTERed life усамотен/изолиран живот
2. юр. секвестирам, конфискувам, отчyждавам

sequestrate ['sekwistreit]
вж. sequester

sequestration [,sekwi'streiʃn]
1. уединение, усамотение, усамотяване
2. юр. секвестиране, конфискуване, отчуждаване

sequin ['si:kwin]
1. пайета (за украса на дреха)
2. стара венецианска/турcка монета

sequoia [si'kwɔiə]
n бот. секвоя

sera вж. serum

serac ['seræk]
n леден връх на глетчер

seraglio [se'ra:liou]
1. харем
2. дворец, сарай

serai [se'rai]
1. кервансарай
2. дворец, сарай

serape [sə'ra:pei]
n юж. -ам. вълнено наметало

seraph ['sеrəf]
n (pl-s, -im) серафим

seraphic [se'ræfik]
a ангелски, божествен

Serb [sə:b]
1. сърбин
2. сръбски език

Serbian ['sə:biən]
1. a сръбски
2. n Serb

sere [siə]
вж. sear

serecloth вж. cerecloth

serenade [,serə'neid]
I. n серенада
II. v пея/свиря/правя серенада на

serendipity [,seren'dipiti]
n способност да се откриват случайно интересни/ценни неща

serene [si'ri:n]
I. 1. ясен, ведър, безоблачен
2. спокоен, тих (за море, живот, усмивка и пр.)
3. в титли
His/Her SERENE Highness негова/нейна светлост
all SERENE sl. всичко е наред, няма опасност
II. n поет. ясно/ведро/безоблачно небе, ведрина
тихо/спокойно моpе
III. 1. прояснявам
2. успокоявам

serenity [si'reniti]
1. безоблачност, ведрина
2. спокойствие, мир, тишина
3. титла Serene Highness (вж. serene 3.)

serf [sə:f]
n крепостник, крепостен селянин, роб

serfdom ['sə:fdəm]
n крепостничество, робство

serge [sə:dʒ]
n текст. шевиот

sergeant ['sa:dʒənt]
1. сержант
SERGEANT major старши сержант
2. старши полицай

serial ['siəriəl]
I. 1. сериен, пореден
2. излизащ на части (за роман и пр.), сериен, в няколко серии (за филм)
II. 1. роман, който излиза на части, сериен филм
2. ряд. периодично издание

serialize ['siəriəlaiz]
v издавам на части

seriate ['siərieit]
I. v нареждам, подреждам
II. a нареден в серия/поредица

seriatim [,siəri'eitim]
adv лат. точка по точка

sericious [sə'riʃəs]
a бот. зоол. пухкав, покрит с лъскав пух

sericulture [,seri'kʌltʃə]
n копринарство

series ['siəri:z]
1. низ, серия, поредица, редица, ред
in SERIES поред
2. геол. група, система
3. ел. последователно/серийно съединение
4. мат. прогресия
5. зоол. група

serin ['serin]
n диво канарче (Serinus canarius)

seringa [sə'riŋgə]
вж. syringa

serio-comic ['siəriou'kɔmik]
a шеговито-сериозен

serious ['siəriəs]
1. сериозен
are you SERIOUS? сериозно ли говориш? and now to be SERIOUS а сега да говорим ceриозно
to be SERIOUS about something отнасям се сериозно към нещо
2. сериозен, важен, значителен

seriousness ['siəriəsnis]
n сериозност, важност
in all SERIOUSNESS съвсем сериозно

serjeant ['sa:dʒənt]
1. вж. sergeant
2. ист. адвокат (и SERJEANT -at-Law)
Common SERJEANT помощник на главния съдия

serjeant-at-arms ['sa:dʒəntət,a:mz]
n придворен церемониалмайстор, съдебен служител, отговарящ за реда, парл. носител на жезъла

sermon ['sə:mən]
1. проповед, слово, поучение
2. прен. лекция, конско (евангелие)

sermonize ['sə:mənaiz]
v пренебр. проповядвам, чета проповеди/лекции/конско евангелие

serotine ['serətin]
n вид прилеп (Eptesiacus serotinus)

serotinous [si'rɔtinəs]
a бот. късен

serous ['siərəs]
a физиол. серозен

serpent ['sə:pənt]
1. книж. змия (и прен.), змей, дракон
2. лукав човек, лисица, велзевул
3. серпант (старинен духов инструмент)
the (old) SERPENT дяволът, сатаната

serpent-eater ['sə:pənt,i:tə]
вж. secretary-bird

serpentine ['sə:pəntain]
I. 1. змийски, змиевиден
2. лъкатушен, криволичещ, гърчещ се, извиващ се
SERPENTINE windings серпентини (на път и пр.), криволици, извивки
3. лукав, коварен, вероломен
SERPENTINE verse стих, който започва и свършва със същата дума
II. 1. минер. серпентина
2. фигура при пързаляне на кънки
III. v вия се, извивам се, лъкатуша, криволича

serpigious [sə:'pidʒiəs]
a мед. пълзящ

serrate [si'reit]
a назъбен, нарязан

serrated [si'reitid]
вж. serrate

serried ['serid]
a стегнат, сбит, сгъстен
in SERRIED ranks в стегнати редици

serum ['siərəm]
n (pl-s, -ra) серум

servant ['sə:vənt]
1. слуга, прислужник (и domestic SERVANT)
2. служител
public SERVANT държавен служител, полицай, пожарникаp
civil SERVANT държавен служител, (висш) чиновник
SERVANT of God/Christ божи/Христов служител
SERVANT of the SERVANTs of God титла на папата
Your humble/obedient SERVANT Ваш покорен слуга (като завършeк на писмо)
your humble SERVANT шег. моя милост
your SERVANT, sir на вашите услуги, господине

servant-girl ['sə:vəntgə:l]
n слугиня, домашна прислужница

servant-maid ['sə:vəntmeid]
вж. servant-girl

serve [sə:v]
I. 1. служа (на), слуга съм (на)
заемам/изпълнявам служба, работя, на служба съм (in, at), служа, отслужвам (литургия)
to SERVE in/with the army/navy, etc. служа във войската/флотата и пр.
to SERVE on a committee, etc. член съм на комисия и пр.
to SERVE under someone служа под командата/началството на някого
2. служа, послужвам, ползувам
ставам, бива ме, достатъчен/подходящ съм (as, for за), задоволявам (изисквания и пр.), благоприятствувам, благоприятен съм
it will SERVE това става/ще свърши работа
to SERVE someone's needs/purposes отговарям на нуждите/целите на някого
to SERVE the/one's need/turn послужвам, свършвам работа
as occasion SERVEs при (подходящ) случай
as memory SERVEs (всякога) когато си спомня
to SERVE the purpose of служа за
it has SERVEd its purpose изигра си ролята
to SERVE no purpose не ставам/влизам в работа, безсмислен съм
3. обслужвам (клиенти, машина, район и пр.), услужвам (на)
can I SERVE you in any way? мога ли да ви услужа/да ви бъда полезен с нещо
4. прислужвам, поднасям ядене, сервирам
to SERVE at table прислужвам на масата, келнер/сервитъор съм
5. карам, изкарвам, отбивам (служба), излежавам (присъда)
to SERVE time лежа в затвора
to SERVE one's time/term/sentence излежавам си присъдата
to SERVE one's time изкарвам военната си служба
to SERVE one's apprenticeship чиракувам
6. отнасям се с, постъпвам с, третирам
they have SERVEd me shamefully отнесоха се отвратително с мен
7. връчвам (призовка и пр.)
(on someone, someone with на някого)
8. сп. сервирам, бия сервис
9. покривам (женска-за бик и пр.)
10. мор. увивам с канап/жица и пр.
(it) SERVEs him right така му се пада
serve out сервирам (порции и пр.), разпределям (провизии и пр.)
отмъщавам си, връщам си (for за)
I'll SERVE him out ще му дам да разборе, ще му го върна
serve up сервирам, поднасям (и прен.)
serve with вж. serve1 7., снабдявам с, обслужвам с
II. n сп. сервис

service ['sə:vis]
I. 1. служба, работа, служено, служба, учреждение, бюро
to be in SERVICE слугувам, домашна прислужница съм
to go into SERVICE ставам домашна прислужница
to take SERVICE with постъпвам на работа у/при
diplomatic/military SERVICE дипломатическа/военна служба
the (fighting) SERVICEs сухоземни, морски и въздушни сили
on (active) SERVICE на действителна служба
to have seen SERVICE служил съм във войската/флотата и пр., овехтял/износен съм
these boots have seen good SERVICE тези обувки ca много носени/са ми вършили много работа
2. служба, обслужване
рl комунални услуги
postal SERVICE пощенска служба, поща
railway SERVICE жп съобщения
bus SERVICE рейс (ове), автобусни съобщения
SERVICE charge процент за обслужване, бакшиш (в хотел и пр.)
free SERVICE безплатно обслужване/поправки (в гаранционен срок)
to send a car for SERVICE пращам кола за (редовен) ремонт
3. услуга
to do/render someone a SERVICE правя някому услуга, услужвам някому
can I be of SERVICE to you? мога ли да ви услужа с нещо? to be at someone's SERVICE на услугите/на разположение съм на някого
4. заслуга (to към)
5. църк. служба, литургия
burial/funeral SERVICE опело
memorial SERVICE панихида, помен
6. сервиз (за хранене и пр.)
7. юр. връчване (на призовка и пр.)
8. сп. сервис, подаване на топка
9. attr служебен, войскови, военен
SERVICE dress (непарадна) униформа
SERVICE medal военно отличие, обслужващ, сервизен
II. 1. обслужвам
2. поддържам (в добро състояние), поправям, ремонтирам
3. serve
III. n бот. оскруша (Sorbus domestica) (и SERVICE-tree)

serviceable ['sə:visəbl]
1. полезен, който върши/влиза в работа
2. траен, здрав (за дрехи и пр.)
3. услужлив

service-book ['sə:visbuk]
n църк. требник

service entrance ['sə:vis,entrəns]
n заден/черен/служебен вход

service flat ['sə:vis,flæt]
n апартамент в сграда с обща прислуга

service industry ['sə:vis,indəstri]
n предприятия за услуги

serviceman ['sə:vismən]
n (pl-men) военнослужещ

service-pipe ['sə:vispaip]
n водопроводна/газопроводна тръба

service road ['sə:vis,roud]
n страничен/частен път

service station ['sə:vis,steiʃn]
n авт. бензиностанция, сервиз

servicewoman ['sə:viswumən]
n (pl-women) жена военнослужещ

serviette [sə:vi'et]
n салфетка

servile ['sə:vail]
1. робски, на роби
SERVILE revolt бунт на poби
2. угоднически, сервилен, раболепен, рабски
SERVILE to public opinion роб на общественото мнение

servility [sə:'viliti]
n угодничество, раболепие, сервилност

servitor ['sə:vitə]
n ост. слуга, прислужник

servitude ['sə:vitju:d]
1. робство, робия
in SERVITUDE to поробен от
2. юр. сервитут

servo ['sə:vou]
pref спомагателен, помощен

sesame ['sesəmi]
n бот. сусам (Sesamum indicum)
open SESAME! сезам, отвори се!

sesquipedalian [,seskwipi'deiliən]
a книж. многосричен, много дълъг

sessile ['sesail]
1. бот. без дръжка (за лист и пр.)
2. неподвижен, неподвижно прикрепен

session [seʃn]
1. заседание
to be in SESSION заседавам
to go into close/secret SESSION заседавам тайно/при закрити врата
2. сесия (на парламент и пр.)
3. учебна година, учебен ден, ам. семестър, срок
4. разг. време/период, посветен на дадена работа
to have a recording SESSION правя запис
petty SESSIONs мирови съд
Court of SESSION's върховен граждански съд в Шотландия

sessional ['seʃənəl]
a на/за дадена сесия, заседателен

sestet [ses'tet]
n проз. секстина

sestette [ses'tet]
вж. sestet

set [set]
I. 1. поставям, слагам, турям, намествам, настанявам, нареждам
to SET foot стъпвам (някъде)
to be SET разположен съм, намирам се (in)
to SET the stage театр. нареждам декорите
to SET the scene описвам какво става (някъде)
the scene is now SET for положението e назряло за
2. садя, насаждам, посаждам
3. насаждам (квачка на яйца), слагам (яйца) в инкубатор
4. оставям (тесто, вино) да втаса/ферментира
5. обръщам (се), насочвам (се), навеждам, тека, движа се (в дадена посока)
the current SETs strongly течението се усилва
the current SETs eastward течението e към изток
opinion is SETting against it общественото мнение e против
the wind SETs from the west вятърът духа откъм запад
6. поставям, слагам, нагласявам, курдисвам, навивам (часовник)
to SET the alarmclock for/at 6 o'clock навивам будилника за 6 часа
to SET the hands of the clock to/at twelve нагласявам стрелките на часовника на 12
to SET a door ajar открехвам врата
to SET a watch слагам/поставям стража/часови
7. закрепявам, прикрепявам, поставям, монтирам (скъпоценен камък и пр.), инкрустирам, украсявам
осейвам (with)
sky SET with stars небе, осеяно със звезди
field SET with daisies поле, осеяно с маргаритки
8. намествам (счупена кост и пр.), зараствам (за кост)
9. слагам (име, подпис, печат), удрям (печат)
10. точа, наточвам, остря, наострям, правя чапраз (на трион)
to SET the edge of a razor наточвам/наострям бръснач
11. определям, фиксирам (място, време, цена, правила и пр.), уговарям, назначавам, поставям (рекорд)
12. докарвам до някакво състояние
to SET in order подреждам
to SET free освобождавам
to SET on end изправям (предмет)
to SET on fire, to SET fire to подпалвам
13. карам (да с pres р)
to SET someone thinking накарвам някого да се замисли
to SET the dogs barking разлайвам кучетата
to SET laughing разсмивам
to SET going задвижвам
14. възлагам (работа), (за) давам (урок, задача) (to на), определям (тема за изпит, материал за изучаване)
to SET the papers for an examination приготвям/давам темите за изпит
to SET someone to do something възлагам някому да направи нещо
15. втвърдявам (се), сгъстявам (се), съсирвам (се), свивам, стискам
his face SET лицето му доби твърд/решителен вид, лицето му се вкамени
his eyes SET очите му се изцъклиха
to SET one's teeth стискам зъби (и прен.), твърдо решавам
he SET his jaws in determination стисна решително челюсти
16. връзвам (плод), завързвам
17. правя водна ондулация (на), ондулирам
18. залязвам, захождам
his star has/is SET прен. звездата му залезе, славата му премина
19. печ. набирам (и с up)
to SET out/wide правя разредка
20. стоя (добре), лежа, падам (за дреха)
21. ценя, държа на
to SET a great deal by много държа на
to SET a high value on много държа на/ценя
to SET much/little (store) by/on ценя/не ценя, държа/не държа на
22. лов. правя стойка, заставам неподвижно (за куче при откриване на дивеч)
23. заставам срещу партнъора си (при танц)
24. пиша музика към/за (и to SET to music), аранжирам
25. бридж вкарвам (противника си)
set about заемам се/залавям се енергично с, пристъпвам към (и с ger)
карaм (някого) да започне да върши нещо
II. 1. неподвижен, прен. мъртъв, безжизнен, оцъклен, замръзнал (за поглед, усмивка)
2. определен, установен, уговорен, уречен, традиционен, предписан
SET book задължителна книга (за изпит и пр.)
SET phrase установен израз, прен. клише
of SET purpose умишлено, преднамерено, с цел
3. съставен/написан предварително (за реч)
4. твърд, нeпoкoлeбим, упорит
5. изцяло погълнат/предаден (on от, на)
6. твърдо решен (on, upon, и с ger)
7. готов
предразположен, склонен (to)
SET fair хубаво време (без промени)
SET scene сцена с подредени декори
III. 1. комплект, серия, ред, поредица, гарнитура (мебели), сервиз
SET of teeth горни и долни зъби, изкуствени зъби, зъбна протеза
toilet/dressingtable SET тоалетни принадлежности
dining-room SET трапезария (мебели)
SET of novels by Dickens поредица романи от Дикенс
2. група, компания, кръг, клика, котерия, банда
literary SET литературни кръгове
3. луковица/издънка за засаждане
4. поет. залез
5. насока (и прен.), посока, направление, тенденция, наклонност
псих. предразположение (to към)
the SET of his mind is towards склонен e към
6. конфигурация, очертания, линия, устройство, линия (на дреха), стойка, поза, положение
the SET of one's head начинът, по който си държа главата
7. (водна) ондулация, фризура
8. серия от фигури (при танц)
9. последна мазилка, втвърдяване (на цимент и пр.)
10. тех. остатъчна деформация
11. театр. декори (за дадена сцена), кино и място, където се снима, снимачна площадка
12. апарат, прибор, радиоапарат, радиоприемник
13. тенис сет, сп. тур
14. дупка на язовец
15. гранитно паве
16. яйца в полог, пилило
17. лов. стойка на куче (при намиране, посочване на дивеч)
18. печ. ширина на буква в шрифт, разстояние между букви
19. редица музикални/джазови изпълнения (следвани от пауза)
20. футб. нападателна формация
21. мат. множество

seta ['si:tə]
n (pl-tae) бот., зоол. четина

setaceous [si'teiʃəs]
a бот., зоол. четинест

setback ['setbæk]
n спънка, пречка, (временно) влошаване, (временен) неуспех/поражание

set-down ['setdaun]
1. скастряне, срязване
2. отпор, противодействие

set-off ['setɔf]
1. украшение, украса
2. компенсация
3. противовес, контраст, средство, за да изпъкне нещо
4. юр. насрещен иск
5. арх. издатина
6. печ. офсет

set-out ['setaut]
1. начало, почване
2. подготовка
3. изложба, изложени предмети, витрина

set piece ['set,pi:s]
1. театр. оформен декор (здание, скала и пр.)
2. фойерверки
3. лит., муз., изк. стилизирано/формалистично произведение
4. воен. маневри по строго определен план

set square ['set,skwɛə]
n ъгълник, винкел

sett [set]
вж. set

settee [se'ti:]
n канапе (нце)

setter ['setə]
1. сетер (порода куче)
2. словослагател (и type-SETTER)

setting ['setiŋ]
1. среда, обстановка, условия
2. театр. поставяне, постановка, мизансцен, (художествено) офомяване, декори, костюми
3. рамка, обковка (на скъпоценен камък)
4. музика към текст
5. яйца в полог
6. прибори, чинии, чаши за едно лице (на маса)
7. залез, залязване

settle [setl]
I. n дълга пейка с облегало
II. 1. настанявам (се), натъкмявам (се), нареждам (се), разполагам (се)
2. настанявам се (на работа и пр.), установявам се (да живея някъде)
3. заселвам (се), колонизирам
4. кацам (on), падам, трупам се (за сняг, прах и пр.)
the snow is settling снегът не се топи/се трупа
5. установявам се (в дадена облаcт, положение, посока)
the wind is settling in the north вятърът духа от север
the cold has SETTLEd in my chest настинката ми e в гърдите
6. улягам се, слягам се, хлътвам, правя да улегне/да се слегне, почвам да потъвам (за кораб и пр.)
the rain SETTLEd the dust прахът се слегна от дъжда, дъждът угаси праха
7. успокоявам (се), умирявам (се), уталожвам (се), укротявам (се)
things will soon SETTLE into shape положението скоро ще се успокои/нормализира/избистри
8. решавам, определям, уговарям, назначавам (ден, цена и пр.)
решавам (to да)
that SETTLEs the matter, that SETTLEs it това peшава въпроса
what have you SETTLE d to do? какво реши да направиш
9. уреждам (спор, сметки), уреждам сметки, разплащам се
изплащам (дълг и пр.) (и с up)
to SETTLE one's affairs уреждам си работите, правя си завещанието
to SETTLE an old score уреждам стара сметка (и прен.)
to SETTLE someone's hash разг., прен. оправям си сметките с някого, ликвидирам/пречуквам някого
now to SETTLE with you! cera дай да си оправим сметките с тебе! (и прен)
10. утаявам се, правя да се утаи, избистрям (се) (за течност)
11. ам. забременявам (за животно)
12. улеснявам храносмилането
to SETTLE the stomach успокоявам стомаха, улеснявам храносмилането
settle back връщам се (към нормално състояние), облягам се, настанявам се удобно (на стол)
settle down настанявам се (спокойно/удобно), установявам се (някъде), заживявам редовен/спокоен живот
свиквам (to с)
to marry and SETTLE down оженвам се и заживявам редовен живот/и мирясвам, успокоявам се, уталожвам се, стихвам, хлътвам, слягам се, започвам да потъвам (за кораб), утаявам се, падам на дъното
залавям се, пристъпвам (to с, към)
съередоточавам се (to), обземам
прен. падам (on, over върху)
a brooding expression SETTLEd on his face лицето му доби замислен/мрачен израз
settle for съгласявам се на, готов съм да приема
settle in/into настанявам (се) (в) (ново жилище, училище и пр.), помагам (някому) да се настани, заживявам редовен живот, свиквам (с), започвам, настъпвам (за настроение и пр)
settle on установявам се/спирам се на, избирам, уговарям (план), оставям/завещавам на
settle up плащам, уреждам си сметката (with с)

settled [setld]
1. определен, установен, постоянен, устойчив
2. заселен, населен
3. вкоренен, траен (за навик и пр.)
4. улегнал, спокоен, уравновесен
SETTLED weather непроменливо/тихо/спокойно време

settlement ['setlmənt]
1. селище, колония, ам. село
2. заселване, колонизиране, колонизация
3. настаняване, нареждане, установяване
4. уреждане (на сметки, спор), споразумение, решение, решаване (на въпрос)
5. юр. прехвърляне/приписване на имот, обезпечаване, осигуряване (на деца, съпруга)
marriage SETTLEMENT брачен контракт/договор, осигуряване на владение на имуществото на бъдеща съпруга
6. група лица, живеещи в беден квартал, за да помагат на обитателите му (и welfare SETTLEMENT, SETTLEMENT house)

settler ['setlə]
1. заселник, колонист
2. sl. решаващ удар/довод/събитие

settlings ['setliŋz]
n pl утайка

settlor ['setlə]
n юр. завещател, лице, което прехвърля/приписва имущество

set-to ['set,tu:]
n сбиване, бой, свада, кавга

set-up ['setʌp]
1. (изправена) стойка
2. организация, устройство, план, структура, строеж
3. положение, ситуация
4. ам. разг. състезание и пр., нагласено да завърши с лесна победа, лесна работа
5. вж. setting
6. кино кадър, мизансцен

seven [sevn]
1. седем
2. седмица, седморка

sevenfold ['sevnfould]
a, adv седмократен, седморен, седмократно

seventeen ['sevn,ti:n]
n седемнадесет

seventeenth ['sevnti:nθ]
1. a седемнадесети
2. n една седемнадесета (част)

seventh [sevnθ]
I. a седми
II. 1. седма (част)
2. муз. септима

seventieth ['sevntiəθ]
a седемдесети

seventy ['sevnti]
n седемдесет

seven-up ['sevnʌp]
n ам. вид игра на карти

sever ['sevə]
1. отделям, разделям, разлъчвам
2. отрязвам, прерязвам, скъсвам (се)
3. прекъсвам, скъсвам (отношения)

several ['sevrəl]
1. няколко, неколцина, малко
SEVERAL of us някои/няколко от нас
2. отделен, индивидуален, единичен, различен
each SEVERAL part всяка отделна част
they went their SEVERAL ways всеки си тръгна по пътя
collective and SEVERAL responsibility колективна и лична отговорност
on three SEVERAL counts по три различии точки
3. съответен, свой
all of us in our SEVERAL stations всеки от нас на своето място (в обществото)

severally ['sevrəli]
adv поотделно, поединично

severance ['sevərəns]
1. отделяне, разделяне, разлъка
2. отрязване, скъсване
3. скъсване, прекъсване (на отношения, договор)
SEVERANCE pay обезщетение на служител при прекъсване на трудов договор

severe [si'viə]
1. строг, суров, корав, неотстъпчив
to be SEVERE with строг съм към
to be too SEVERE on прекалено строг съм към, отнасям се твърде сурово/жестоко към, критикувам твърде строго
2. лош (за време), лош, тежък, суров (за климат), лош, тежък (за заболяване, рана), силен, голям (за студ, конкуренция, безработица и пр.)
SEVERE winter тежка/много студена/сурова зима
3. тежък, труден (за изпит и пр.), усилен
SEVERE pace усилена/бърза крачка/ход, твърде бързотемпо
4. строг, неукрасен, прост (за стил)
5. щателен, основен (за преглед)

severely [si'viərli]
adv строго и пр. (вж. severe)
to leave/let SEVERELY alone не се докосвам до, не обръщам никакво внимание на, не се занимавам с, игнорирам

severity [si'veriti]
1. строгост, суровост
2. тежък характер (на заболяване и пр.)
3. трудност (на изпит и пр.), взискателност, високи изисквания
4. строгост, простота (на стил)
5. щателност (на преглед)

sevres ['seivrə]
n фp. севър (ски порцелан)

sew [sou]
v (sewed, sewn, sewed) шия, ушивам
sew in зашивам, пришивам, слагам, вшивам
sew on пришивам, слагам (копче и пр.)
sew together съшивам, зашивам
sew up sew together
sl. уреждам (сделка и пр.)
sl. изтощавам, обърквам, напивам, ам. разг. спечелвам пълен контрол (върху нещо), осигурявам си (поддръжка, гласове)

sewage ['sju:idʒ]
1. канални нечистотии/води
2. канализация

sewage-farm ['sju:idʒfa:m]
n земеделско стопанство, което използва канални води за наторяване

sewer ['souə]
I. n шивач
II. n канал, клоака
III. n ucm. майордом

sewerage ['sjuəridʒ]
вж. sewage

sewing-machine ['souiŋmə,ʃi:n]
n шевна машина

sewn вж. sew

sex [seks]
I. 1. пол
the fair/gentle/softer SEX женският/нежният пол, жените
the sterner SEX силният пол, мъжете
2. полови сношения
3. attr полов, сексуален
SEX appeal сексапил
SEX bomb/pot сексбомба, много съблазнителна жена
SEX kitten младо момиче, което разчита на сексапила си
II. 1. откривам/определям пола на
2. to SEX up възбуждам полово, увеличавам сексапила (на), вмъквам сексуални елементи в (книга, филм и пр.)

sexagenarian [,seksədʒi'nɛəriən]
а, n шейсетгодишен (човек)

sexed [sekst]
1. имащ пол/полови инстинкти
2. полово привлекателен, сексапилен

sexennial [sek'seniəl]
a траещ седем години, ставащ веднъж на седем години

sexless ['sekslis]
a безполов

sextain ['sekstein]
n проз. секстина

sextan ['sekstən]
1. a явяващ се (на) всеки шести ден
2. n треска, явяваща се всеки шести ден

sextant ['sekstənt]
n мор. секстант

sextet [seks'tet]
n муз. секстет

sextette [seks'tet]
вж. sextet

sexton ['sekstən]
n клисар, гробар

sextuple ['sekstjupəl]
a шесторен, шестократен

sexual ['sekʃuəl]
a полов, сексуален

sexuality [,sekʃu'æliti]
n сексуалност

sexy ['seksi]
1. сексуален, еротичен
2. сексапилен
3. порнографски

sez-you ['sezju:]
int sl. как не! дрън-дрън! ще ти cе!

shabby ['ʃæbi]
1. износен, изтъркан, опърпан, дрипав, парцалив
2. занемарен, запуснат, бедняшки
3. подъл, низък, долен, мръсен
SHABBY trick/turn мръсен номер
4. дребен, нищожен, никакъв
5. скъпернически, беден (за възнаграждение)

shabby-genteel ['ʃæbidʒen,ti:l]
a който се мъчи да прикрие бедността си, който е изпаднал аристократ

shack [ʃæk]
I. n колиба, барака
II. v to SHACK up with живея незаконно с (някого)

shackle [ʃækl]
I. 1. pl белезници, окови, вериги, букаи, пранги
2. рl прен. окови, гнет, тирания
3. тех. скоба, стяга, брънка
II. 1. оковавам във вериги, слагам белезници/букаи на
2. спъвам, преча (на)
3. to SHACKLE someone with натоварвам/претрупвам някого с

shackles n pl окови, ограничения

shad [ʃæd]
n зоол. карагъоз (Alosa)

shaddock ['ʃædək]
1. тропическо дърво, което ражда плод, подобен на грейпфрут (Citrus grandus)
2. плодът на това дърво

shade [ʃeid]
I. 1. сянка, полумрак
in the SHADE на сянка
to cast/throw/put in (to) the SHADE прен. засенчвам, затъмнявам
2. pl книж. тъмнина, мрак
3. нюанс, отсенка (на цвят, значение и пр.), тон (на цвят)
people of all SHADEs of opinion хора с най-различни убеждения
4. малка/незначителна разлика, малко количество, мъничко
a SHADE better малко по-добре
5. сянка, призрак, привидение, дух (на умрял човек)
the SHADEs адът, царството на сенките
6. параван, абажур, козирка за очите
7. ам. транспарант
8. рl ам. sl. тъмни очила, очила за слънце
II. 1. засенчвам, затулям, предпазвам от светлина, слагам абажур на, затъмнявам
2. щриховам, туширам
3. нюансирам
преливам се, преминавам в (друг цвят) (into, off into)
изчезвам постепенно (away, off)
променям (се) постепенно (off into)
4. прен. помрачавам (лице)
5. намалявам малко (цени и пр.)

shadow ['ʃædou]
I. 1. сянка (и прен.)
in SHADOW в сянка
in/under the SHADOW of под сянката на
to cast a SHADOW on хвърлям сянка върху (и прен.)
to be afraid of one's own SHADOW боя се от сянката си
may your SHADOW never grow less! бъди все така здрав/щастлив
2. pl мрак, тъмнина, сенки (и под очите)
3. нещо недействително, подобие, сянка, призрак (и прен.)
to catch at SHADOWs прен. гоня вятъра
he is the SHADOW of his former self станал e на сянка, нищо не e останало от него
to be worn to a SHADOW много съм отслабнал, станал съм на сянка
4. прен. сянка, следа
there is not a SHADOW of doubt няма никакво/ни следа от съмнение
5. закрила, защита, покровителство
6. неразделен другар/спътник
7. детектив, преследвач
8. козм. сенки
9. attr готов в случай на нужда
SHADOW cabinet лица, набелязани да влязат в кабинета, в случай че партията им дойде на власт
SHADOW factory завод, който може да бъде приспособен за военни нужди
II. 1. помрачавам, затъмнявам, хвърлям сянка върху (и прен.)
2. загатвам за, предвещавам
предвестник съм на (и с forth)
3. следя, дебна, вървя по петите/следите на

shadow box ['ʃædou,bɔks]
n стъклена витрина (за художествени предметu)

shadow-boxing ['ʃædoubɔksiŋ]
n боксиране с въображаем противник (за упражнение)

shadowgraph ['ʃædougra:f]
1. рентгенова снимка
2. shadow play

shadow play ['ʃædou,plei]
n пиеса, при която зрителите виждат само сенки на екран (и SHADOW PLAY pantomime, SHADOW PLAY show)

shadowy ['ʃædoui]
1. сенчест, засенчен
2. неясен, смътен
3. призрачен, недействителен

shady ['ʃeidi]
1. сенчест, засенчен
2. съмнителен, тъмен, непочтен, със съмнителна репутация
3. долен, долнопробен
a to be on the SHADY side of fifty, etc. прехвърлил съм петдесетте и пр

shaft [ʃa:ft]
I. 1. (дръжка на) копие, брадва и пр., стрела (и прен.)
2. лъч, сноп (светлина)
3. гръм, мълния
4. ствол, стъбло
5. стълб, колона
6. островърха кула
7. комин
8. процеп, теглич, аръш, стръка
9. шахта
10. тех. вал, ос, шпиндел
to get the SHAFT sl. ам. измамват/мятат ме
II. v ам. sl. измамвам, мятам

shag [ʃæg]
I. 1. рошава/чорлава коса, рошава/рунтава козина
2. ост. груб/мъхнат плат, шаяк
3. ситно нарязан тютюн
4. cormorant
5. аttr shaggy
II. 1. вися на рошави кичури
2. разрошвам
3. гоня, прогонвам
III. v sl. имам полови отношения с
SHAG ged out изтощен

shaggy ['ʃægi]
1. рунтав, космат, влакнест, мъхнат
2. рошав, несресан
3. обрасъл с гъста/груба растителност, с груби клони
SHAGGY dog story дълга глупава история, тъп виц

shagreen ['ʃægri:n]
1. шагрен (ова кожа)
2. кожа на акула (използвана за полиране)

shah [ʃa:]
n перс. шах (владетел)

shaik вж. sheik (h)

shaikh вж. shaik

shake [ʃeik]
I. 1. клатя (се), разклащам (се), треса (се), разтърсвам (се), друсам (се), раздрусвам (се), люлея (се), разлюлявам (се), треперя, разтрепервам се, изтърсвам (килим и пр.)
to SHAKE hands (with someone) ръкувам се, здрависвам се (с някого)
to SHAKE someone's hand ръкувам се с някого, поздравявам някого (за нещо)
to SHAKE one's head клатя глава (в знак на отказ, неодобрение, загриженост) (at, over на, при)
to SHAKE one's finger/fist/stick at заплашвам с пръст/юмрук/бастун
to SHAKE with cold/fear треперя от студ/страх
to SHAKE with fever тресе ме
to SHAKE in one's shoes умирам от страх, треперят ми гащите
his sides were shaking with laughter, he shook his sides with laughter той се тресеше от смях
2. разг. ръкуваме се, стискаме си ръцете
we shook on the bargain стиснахме си ръцете, като сключихме сделката/като се споразумяхме
3. отървавам се/отърсвам се от, отстранявам
4. потрисам, поразявам, развълнувам, разтревожвам
5. прен. разклащам, разколебавам (вяра и пр.), отслабям
to SHAKE someone's composure нарушавам душевното равновесие на някого
6. треперя (за глас и пр.), изпълнявам трели
to SHAKE oneself free/loose from отървавам се/отърсвам се от
shake down бруля, обрулвам, тръсвам (за да падне, спадне), стръсквам (се), сбивам (се), постилам (слама, одеяло и пр. на пода), разг. свиквам/привиквам с нова работа/нови условия, разг. правя пробно пътуване с, разработвам (кола и пр.)
sl. измъквам пари от (някого)
sl. претърсвам (за контрабанда и пр.), разг. лягам си, настанявам се временно (някъде)
shake off отърсвам (прах и пр.)
отърсвам се/отървавам се/освобождавам се от (някого, навик, болеcт и пр.)
shake out изтърсвам (килим и пр.), разгъвам, разстилам (платно и пр.), разпръсвам се
to SHAKE out into fighting formation разгръщам се в боен ред
to SHAKE someone out of освобождавам/изваждам някого от (някакво състояние)
shake up разклащам, разтърсвам, раздрусвам (и прен.), оправям (с тупане) (възглавница и пр.), прен. раздвижвам, събуждам, реорганизирам основно
II. 1. клатене, поклащане, разклащане, разтърсване, раздрусване, разлюляване, разтреперване, треперене
SHAKE of the head поклащане на главата (в знак на отказ, неодобрение и пр.)
to give something a good SHAKE добре изтърсвам/разтърсвам нещо
all of a SHAKE цял разтреперан
the SHAKEs треска, треперене, делириум тременс
2. ръкостискане
3. сътресение, удар, шок
4. ам. трус, земетресение
5. пукнатина, цепнатина
6. разг. миг, момент
in two SHAKEs (of a lamb's tail), in a brace of SHAKEs за/в (един) миг
7. муз. трела
fair SHAKE ам. sl. добра възможност/перспектива, честно отношение, честна сделка
no great SHAKEs sl. нищо особено, не кой знае какво

shake-down ['ʃeikdaun]
1. импровизирано легло
2. ам. sl. изнудване
3. ам. sl. претърсване
4. разработване, изпробване (на кола и пр.)

shaken вж. shake

shake-out ['ʃeikaut]
1. рязко намаление на цените (на ценни книжа и пр.)
2. временна икономическа криза, безработица вследствие на такава криза, изтласкване на по-слаби конкуренти от пазара

shaker ['ʃeikə]
1. съд за приготвяне на коктейл (и cocktail SHAKER), солница, захарница и пр. с дупчици
2. SHAKER шейкър (член на религиозна секта)
3. тех. дърмон, вибрационно сито

Shakespearian [ʃeik'spiəriən]
a шекспировски
SHAKESPEARIAN scholar шекспировед

shake-up ['ʃeikʌp]
1. npeн. раздвижване
2. основна промяна/реорганизация

shako ['ʃækou]
n вид цилиндрична военна шапка с перо, кивер

shaky ['ʃeiki]
1. треперещ, разтреперан, треперлив, разклатен, неустойчив, разнебитен, съсипан, слаб, немощен
2. несигурен, съмнителен, ненадежден, колеблив, неуверен
3. напукан (за дървен материал)

shale [ʃeil]
n геол. глинести лиски/шисти

shall [ʃæl]
1. спомагателен гл. за образуване на бъдеще време в 1 л. ед. и мн. ч. и 2 л. във въпр. форма ще, да
I/we SHALL go ще отида/отидем
SHALLI open the window? да отворя ли прозореца? what SHALL you tell him? какво ще му кажеш
2. модален гл. за изразяване на увереност, обещание, заповед, заплаха във 2 и 3 л.
it SHALL be done ще бъде направено
you SHALL not kill не бива да убива
3. модален гл. в подчиненu изречения-обик. не се превежда
it is necessary/I insist that it SHALL be done необходимо е/настоявам да се направи

shalloon [ʃə'lu:n]
n лек вълнен плат

shallop ['ʃæləр]
n малка лодка

shallot ['ʃælət]
n вид дребен лук

shallow ['ʃælou]
I. 1. плитък (и прен.), плитководен
2. прен. повърхностен, празен, незначителен
II. n често рl плитчина
III. 1. ставам (по-) плитък
2. намалявам дълбочината на

shalt [ʃælt]
v ост. 2 л. ед. ч. на shall

sham [ʃæm]
I. v (-mm-) преструвам се (на), правя се (на), симулирам
to SHAM ill/illness преструвам се на болен
to SHAM (a) sleep правя се на заспал
to SHAM dead/death преструвам се/правя се на умрял
II. 1. преструване, преструвка, симулация, измама, шарлатания
2. фалшификация, имитация
3. преструван, симулант
4. мошеник, измамник, шарлатан
5. attr престорен, подправен, фалшив, фалшифициран, неистински
SHAM fight показноSHAM учебно сражение
SHAM plea юр. защита, предложена за печелене на време
SHAM pearls фалшиви/изкуствени перли
SHAM-Gothic псевдоготически

shaman ['ʃæmən]
n шаман, жрец

shamble [ʃæmbl]
I. v влача си краката, влача се, тътря се, мъкна се
II. n тромава походка/вървеж

shambles [ʃæmblz]
1. n pl обик. с гл. в sing касапница (и прен.), кланица
2. разг. пълна бъркотия/каша
to make a SHAMBLES of съвсем оплесквам (и прен.)

shambling ['ʃæmbliŋ]
a тромав (за походка)

shame [ʃeim]
I. 1. срам, свян
quite without SHAME, dead/lost to SHAME без срам, загубил всякакъв срам
2. срам, позор
(for) SHAME! срамота! SHAME on you! засрами се! как не те е срам! to bring SHAME on опозорявам, посрамвам
to cover oneself with SHAME посрамвам се, опозорявам се
to put to SHAME засрамвам (и с no-добро постижение)
to think it a SHAME to do something смятам за срамно да извърша нещо
I cannot do it for very SHAME просто ме е срам да го направя
to cry SHAME on someone обвинявам някого, че е постъпил подло
3. разг. безобразие, неприятност
what a SHAME! какво безобразие! колко жалко!
II. v срамя, засрамвам, посрамвам, позоря, опозорявам
to SHAME someone into/out of doing something засрамвам някого и го принуждавам да направи/да не направи нещо
to SHAME someone into silence накарвам някого да се засрами и да млъкне

shame-faced ['ʃeimfeist]
1. срамежлив, стеснителен, засрамен
2. скромен, свенлив

shameful ['ʃeimful]
a срамен, позорен, неприличен, срамотен, възмутителен, скандален

shameless ['ʃeimlis]
a безсрамен

shammer ['ʃæmə]
n преструван, симулант

shammy ['ʃæmi]
вж. chamois

shampoo [ʃæm'pu:]
I. 1. шампоан
2. миене на косата
to give someone a SHAMPOO измивам косата на някого
II. 1. мия/измивам косата (на)
2. измивам/изчиствам (килим и пр.) с препарат

shamrock ['ʃæmrɔk]
1. вид детелина (Trifolium minus/dubium)
2. националната емблема на Ирландия

Shamus ['ʃeiməs]
1. n ам. sl. полицай
2. частен детектив

shandry ['ʃændri]
n лека двуколка, таратайка

shandrydan ['ʃændridæn]
вж. shandry

shandy ['ʃændi]
вж. shandygaff

shandygaff ['ʃændigæf]
n бира, смесена с лимонада и пр

shanghai [ʃæŋ'hai]
1. v sl. мор. упойвам (някого) и го отвличам (да стане моряк)
2. насила закарвам/докарвам (into в)
принуждавам (някого) със заплаха/измама (into doing something да направи нещо)

shank [ʃæŋk]
1. анат. подбедреница, подколенница
2. крак
on SHANK's mare/pony разг. с хаджи пешовия файтон, пеша
3. тех. дръжка (на инструмент), тяло (на болт, нит, котва, въдица)
4. жп. теглич
5. печ. стъпка (на буква)
6. геол. крило на гънка
7. стъбло, ствол, дръжка (на цвете)
8. кончов (на чорап)
9. цев (на ключ)
10. тясна средна част на подметка
11. колона
12. ос
13. ам. разг. остатък, останала част, първа/главна част (на нещо, на период)

shankpiece ['ʃæŋkpi:s]
n подложка в средата на стъпалото на обувка, подплънка

shan't [ʃa:nt]
съкр. от shall not

shantung [ʃæn'tʌŋ]
n текст. шантунг

shanty ['ʃænti]
I. n моряшка хорова песен
II. n колиба, барака, хижа, коптор
III. SНAN'T v съкр. от shall not

shantyman ['ʃæntimən]
n (pl-men) мор. солист на моряшка хорова песен

shantytown ['ʃæntitaun]
n бедняшки квартал

shape [ʃeip]
I. 1. форма, облик, вид, очертание
in SHAPE по форма, наред, в добро състояние
in the SHAPE of във форма на, под формата на
in no SHAPE (or form) под никаква форма
monster in human SHAPE звяр в човешки образ
to have nothing in the SHAPE of money нямам пукната пара
out of SHAPE безформен, смачкан
to put/get one's ideas into SHAPE събирам/оформявам си миcлите
to lick into SHAPE оформявам, придавам сносен/приемлив вид на, доизкусурявам, правя човек от
to take SHAPE оформявам се, придобивам форма
to take SHAPE in намирам израз в
2. състояние, ред
to put one's room into SHAPE нареждам си стаята
in bad/poor SHAPE в лошо състояние, зле
in (good) SHAPE в добро състояние, добре
to keep in SHAPE поддържам си формата/здравето
3. неясна/смътна фигура, призрак, привидение
4. калъп, форма, образец, модел, (фасонен) профил
5. извадено от форма желе и пр
II. 1. оформявам (се) (и прен.), давам/придобивам форма, моделирам, фасонирам, кроя, скроявам
SHAPEd like a pear крушовиден
dress SHAPEd to the body рокля, скроена по тялото
2. оформявам се, развивам се, оформявам, създавам, оформявам, изразявам (с думи)
to SHAPE well развивам се добре, давам добри надежди
if things SHAPE right ако нещата се развият както трябва/правилно
3. приспособявам, пригаждам, нагласям
4. насочвам (to)
to SHAPE one's course насочвам се
5. to SHAPE up разг. развивам се, оформявам се
to SHAPE up to ам. разг. привиквам към
6. бокс нападам, налитам, предизвиквам

shapeless ['ʃeiplis]
a безформен

shapely ['ʃeipli]
1. добре сложен/оформен, строен
2. хубав, правилен (за черти на лицето и пр.)

shard [ʃa:d]
1. чиреп, къс от глинен съд
2. зоол. елитра, твърдо крило (на насекомо)

share [ʃɛə]
I. 1. дял, част, пай, участие
fair SHARE (полагаема) част
lion's SHARE лъвски пай
to fall to the SHARE of падам се на
to have no SHARE in нямам дял/участие в
to take a SHARE in вземам участие в
to go SHAREs with someone деля с някого (разноски и пр.), делим си поравно с някого
the matter received its full SHARE of attention въпросът бе разгледан с нужното внимание
2. фин. дял (в предприятие), акция
pl ценни книжа
II. 1. деля, разделям, поделям (си)
to SHARE and SHARE alike делим поравно
to SHARE (out) among разделям между
to SHARE a taxi with возя се в (същото) такси с
to SHARE a room with живея/спя в една стая с
to SHARE (in) the cost of поемам част от разноските по
2. участвувам, вземам участие, споделям (и с in)
generally SHAREd opinion мнение, споделяно от всички
to SHARE (in) someone's grief/joy споделям скръбта/радостта на някого
3. to SHARE out разделям, разпределям
III. n лемеж, палешник

sharecropper ['ʃɛəkrɔpə]
n изполичар

shareholder ['ʃɛəhouldə]
n акционер

shark [ʃa:k]
I. 1. акула
2. прен. мошеник, измамник, хищник, лихвар, изнудвач
3. ам. sl. човек, отличен в дадена облаcт, ас
II. v ам. мамя, измамвам, изнудвам, измъквам, живея мошенически

sharkskin ['ʃa:kskin]
1. кожа от акула
2. вид плътен копринен плат

sharp [ʃa:p]
I. 1. остър, изострен, заострен, подострен
2. ясен, ясно очертан/определен, ярък, ярко изра-зен, остър (за черти на лицето)
3. остър (за завой и пр.), рязък, стръмен
4. остър, рязък (за звук), остър, пронизващ, бръснещ (за вятър)
5. остър, рязък (за вкус), лют, парлив, тръпчив, стипчив, резлив, кисел, със силен/рязък вкус
6. остър, силен, мъчителен (за болка и пр.)
7. остър, рязък, язвителен, хаплив, троснат
8. остър (за слух, зрение, ум), тънък, наблюдателен, умен, схватлив, (природно) интелигентен, буден
to keep a SHARP watch on следя зорко
to be SHARP at arithmetic, etc. добър съм в/бива ме по смятане и пр
9. жив, бърз, енергичен, напрегнат (за борба и пр.)
SHARP walk бърза разходка
SHARP work бързо свършена работа, напрегната борба
SHARP's the word! по-бързо! давай
10. хитър, изкусен, безскрупулен, непочтен, нечестен, задкулисен
he was too SHARP for me той ме надхитри
11. sl модерен, елегантен, контешки
to be a SHARP dresser обличам се елегантно/модно/контешки
12. фон. беззвучен (за съгласна)
13. муз. с диез, много висок (фалшив)
II. 1. муз. диез
2. тънка игла за шев
3. разг. мошеник, измамник, шарлатан
4. ам. разг. експерт, познавач
III. 1. точно (за време)
at 6 o'clock SHARP точно в 6 часа
2. рязко, изведнъж, под остър ъгъл
to turn SHARP round завивам/обръщам се изведнъж
3. муз. високо (фалшиво)
IV. 1. подвигам с полутон
2. пея високо (фалшиво), повишавам

sharp-cut ['ʃa:pkʌt]
a ясно очертан

sharpen [ʃa:pn]
1. остря, наострям, подострям, точа, наточвам
2. прен. изострям, усилвам, засилвам

sharpener ['ʃа:рnə]
1. острилка
2. точилен камък, брус

sharper ['ʃа:рə]
n мошеник, измамник (особ. при игра на картu)

sharp-freeeze ['ʃa:pfri:z]
вж. v (-froze, -frozen) quick-freeze

sharpie ['ʃa:pi]
1. n ам. вид дълга лодка
2. sharper
3. sl. умен/акъллия човек
4. sl. конте

sharp-set ['ʃa:pset]
1. добре наточен/наострен
2. много гладен, настървен

sharpshooter ['ʃa:pʃu:tə]
n снайпер, изкусен стрелец

sharp-sighted ['ʃa:psaitid]
1. с остро зрение
2. проницателен, далновиден

sharp-witted ['ʃa:pwitid]
a с бърз/остър ум

shatter ['ʃætə]
1. разбивам (се), разтрошавам (се), строшавам (се), раздробявам (се)
2. разбивам (надежди и пр.), разстройвам, съсипвам (нерви, здраве и пр.), подкопавам (доверие)

shave [ʃeiv]
I. 1. v (shaved, shaved, shaven) бръсна (се), обръсвам (се), избръсвам (се)
to SHAVE off обръсвам
2. рендосвам, шевинговам
3. режа/отрязвам тънко (и с off)
4. минавам съвсем близо/почти се докосвам до, докосвам/закачам леко
II. 1. бръснене, обръсване
to have a SHAVE обръсвам се
to give someone a SHAVE обръсвам някого
2. тънко парче
3. крив рукан, обирачка
4. стружка
a close/near/narrow SHAVE едва избягната опасност
to have a close SHAVE of it едва се отървавам/измъквам, за малко не пострадвам

shaveling ['ʃeivliŋ]
1. ост. пренебр. монах, поп
2. младок

shaven [ʃeivn]
a (о) бръснат, подстриган (за монах), ниско окосен (за ливада)

shaver ['ʃeivə]
1. (електрическа) самобръсначка
2. разг. младок, хлапак, момче

Shavian ['ʃeiviən]
a от/на Бърнард Шоу, характерен за/в стила на Шоу

shaving ['ʃeiviŋ]
1. бръснене
2. тех. шевинговане
3. рl стружки, талаш

shavings n pl талаш

shawl [ʃɔ:l]
I. n шал
II. v намятам с шал

Shawn [ʃɔ:n]
n средновековен обой

she [ʃi:]
1. тя
2. женска (на животно)
SHE-goat коза
SHE-wolf вълчица

Shea [ʃi:]
n бот. африканско дърво с ореховидни плодове (Butyrospemum parkii) (и SHEA tree)
SHEA butter масло от семената на това дърво

sheaf [ʃi:f]
I. 1. сноп
2. сноп (че), връзка, пачка
II. v връзвам на сноп (и)

shear [ʃiə]
I. 1. v (sheared, ост. shore, sheared, shorn) стрижа
2. отрязвам (и с off)
срязвам (и с through)
3. лишавам (of от), прен. оскубвам
4. махам мъха на (плат)
5. геол. накланям (се), срязвам (се)
II. 1. рl ножици (за стригане на овце и пр.)
2. стригане, настриг
3. тех. срязване, напречна сила, наклон на режещ ръб
4. мин. вертикален подкоп

shearer ['ʃiəгə]
n стригач

shear-legs вж. sheer-legs

shearling ['ʃiəliŋ]
1. веднъж стригана овца
2. кожа от млада овца (с вълната)

shearwater ['ʃiəwɔ:tə]
n зоол. средиземноморски буревестник (Puffinus)

she-ass n магарица

sheatfish ['ʃi:tfiʃ]
n зоол. сом (Silurus glanis)

sheath [ʃi:θ]
1. ножница, кания
2. кобур, калъф
3. презерватив
4. тех. обвивка, обшивка, кожух, покривка
5. анат. обвивка, капсула
6. тясна рокля без колан

sheathe [ʃi:ð]
1. слагам/прибирам в ножница
2. тех. обшивам, обковавам

sheave [ʃi:v]
I. v събирам на снопи
II. n тех. шайба, ролка с канал

shebang [ʃi'bæŋ]
1. n ам. sl. къща, жилище
2. учреждение, фирма, работа, организация
the whole SHEBANG collapsed цялата работа отиде по дяволите
head of the whole SHEBANG шеф (на цялата организация)

shebeen [ʃə'bi:n]
n тайна кръчма

shed [ʃed]
I. 1. меня, сменявам (кожа, перушина), падат/капят/окапват ми (листата, косите, рогата), изхлузвам, хвърлям (кожата си-за змия)
хвърлям (хайвера cu)
2. свалям (си), махам (си) (дреха)
3. лея, проливам, роня (сълзи), проливам (кръв)
4. излъчвам (и прен.), пръскам, хвърлям (светлина, топлина и пр.)
5. отървавам се/отърсвам се от
6. не пропускам (вода и пр.)
II. 1. барака, навес, заслон, сайвант
2. гараж, хангар, депо

sheen [ʃi:n]
1. лъскавина, гланц
2. поет. блясък, сияние

sheeny n sl евреин

sheep [ʃi:p]
1. овца (и прен.)
2. рl паство
3. овча кожа
to cast/make SHEEP's eyes at хвърлям влюбени погледи на, гледам влюбено
the SHEEP and the goats рел. праведните и грешниците

sheep-cote ['ʃi:pkout]
вж. sheepfold

sheep-dog a овчарско куче

sheep-farm ['ʃi:pfa:m]
n овцеферма

sheepfold ['ʃi:pfould]
n кошара за овце

sheep-hook ['ʃi:phuk]
n овчарска гега/кривак

sheepish ['ʃi:piʃ]
1. стеснителен
2. възглупав
3. смутен

sheep-run ['ʃi:prʌn]
n пасище

sheepshank ['ʃi:pʃæŋk]
n мор. възел за скъсяване на въже

sheep's-head ['ʃi:pshed]
1. овча глава
2. глупак, тъпак
3. вид риба (Archosargus probatocephalus)

sheepskin ['ʃi:pskin]
1. овча кожа
2. обработена овча кожа, пергамент
3. ам. разг. диплома, тапия

sheepwalk ['ʃi:pwɔ:k]
n пасище

sheep-wash ['ʃi:pwɔʃ]
n дезинфекционна течност за овце, място, където се дезинфекцират овце

sheer [ʃiə]
I. 1. явен, очевиден, чист, пълен, абсолютен, цял, истински, същински
SHEER nonsense чиста глупост
by SHEER force (само) със сила
2. отвесен, много стръмен
3. прозрачен, тънък, фин (за плат и пр.)
II. n тънка/прозрачна материя
III. 1. отвесно, стръмно, право надолу
2. напълно, съвсем, изцяло
IV. 1. отклонявам (се) от пътя/курса (особ. за кораб)
2. to SHEER off разг. махам се, отивам си, отбягвам (някого, нещо)
V. n мор. отклонение от курса

sheer-hulk ['ʃiəhʌlk]
n стар кораб, използван като понтон с подемен кран

sheer-legs ['ʃiəlegz]
n pl подемен кран, крик

sheers [ʃiəz]
вж. sheer-legs

sheet [ʃi:t]
I. 1. чаршаф
between the SHEETs в леглото
2. лист (хартия, метал и пр.), тънък пласт
SHEET of glass цяло стъкло
3. печ. печатна кола
4. вестник, брошура
5. корабно платно
6. повърхност, пространство
SHEET of water водно пространство, вода
SHEET of ice ледено поле/кора
SHEET of flame огнена завеса
the rain came down io SHEETs дъждът се изливаше като перде/като из ведро
SHEET lightning разпръсната/разсеяна светкавица
7. плоска тава (за печене)
8. геол. пласт
9. лист (с) пощенски марки
10. карта, схема, диаграма
11. attr (който е) на листа
clean SHEET чисто досие, безукорна служба, неопетнена репутация
II. 1. покривам, увивам (с чаршаф и пр.)
2. точа/разточвам на листа
3. тех. режа на листове
4. лея се на потоци
SHEETed rain пороен/проливен дъжд
III. 1. шкот
2. рl предна/задна част на гребна лодка
three SHEETs in/to the wind sl. пиян-залян
IV. v мор. връзвам/изопвам с шкот

sheet-anchor ['ʃi:tæŋkə]
1. n мор. запасна котва
2. прен. последна надежда/убежище

sheeting ['ʃi:tiŋ]
1. плат за чаршафи
2. тех. обвивка, кофраж, листов материал, пластина
3. геол. разслояване

sheet-music ['ʃi:tmju:zik]
n неподвързани ноти

sheik [ʃeik]
1. шейх
2. разг. очарователен мъж, донжуан

sheikh [ʃeik]
вж. sheik

shekel [ʃekl]
1. шекел (староеврейска мярка и монета)
2. pl sl. богатство, пари, мангизи

sheldrake ['ʃeldreik]
1. n зоол. бял ангъч
пъстър килифар, лисича пещерна гъска (Tadorna)
червен ангъч, ръждив килифар (Casarca ferruginea)
2. merganser

shelf [ʃelf]
1. лавица, полица, рафт
2. издатина, ръб
3. риф, подводна скала, подводен пясъчен насип, плитчина
continental SHELF геол. шелф
on the SHELF прен. изоставен, зарязан, изхвърлен, бракуван, който няма изгледи да се ожени, временно отложен
to put on the SHELF прен. пращам в архивата, изхвърлям, зарязвам, слагам под миндера, отлагам временно

shell [ʃel]
I. 1. раковина, черупка (и прен.), обвивка, люспа, ципа, пашкул
to go/retire into one's SHELL прен. свивам се в черупката си
to come out of one's SHELL прен. излизам от черупката си
2. скелет, корпус (на здание, кораб и пр.)
3. воен. гилза, патрон, снаряд, граната
4. лека лодка, прен. черупка
5. готв. тарталет
6. предпазител на ефес
7. среден клас в някои училища
8. форма без съдържание, фасада
the SHELL of one's former self жалка останка
9. покрит подиум на открито
10. тех. кожух, обшивка, броня
11. физ. обвивка, слой (от електрони в атома)
12. поет. лира
II. 1. лющя, беля, чушкам, роня (царевица), роня се, падам от черупката/шушулката си
2. обстрелвам с артилерия, бомбардирам
shell off лющя/олющвам се, беля/обелвам се
shell out разг. плащам, давам, бръквам се
to SHELL out on repairs/damages плащам за поправки/щети
III. 1. съкр. от she will
2. n черупка, раковина, гилза, снаряд
3. v лющя, беля, обстрелвам

shellac [ʃə'læk]
I. n шеллак
II. 1. полирам с шеллак
2. ам. sl. прен. натупвам, напердашвам, накарвам да млъкне

shellback ['ʃelbæk]
n стар моряк

shell egg ['ʃel,eg]
n яйце с черупка

shellfire ['ʃelfaiə]
n воен. артилерийски огън

shellfish ['ʃelfiʃ]
n ракообразно животно, мекотело с черупка (стрида, рак и пр.)

shell-heap ['ʃelhi:p]
1. куп черупки
2. midden

shell-jacket ['ʃeldʒækit]
n къса полуофициална куртка

shellproof ['ʃelpru:f]
a брониран, защитен от артилерийска стрелба

shell-shock ['ʃelʃɔk]
n мед. психическо разстройство вследствие на тежки бойни условия

shellwork ['ʃelwə:k]
n украшение от/с раковини

shelter ['ʃeltə]
I. n подслон, заслон, закътано място, прибежище, убежище, закритие, скривалище, приют, навес
bus SHELTER автобусна спирка с навес
to take/seek SHELTER from подслонявам се от
to get under SHELTER скривам се (и в противовъздушно скривалище)
to give SHELTER to давам подслон на, подслонявам, приютявам
II. v подслонявам (се), приютявам (се), намирам/давам подслон на, закътвам
защищавам, предпазвам (from от)

shelter-belt ['ʃeltəbelt]
n полезащитен пояс (от дървета)

sheltered ['ʃeltəd]
a защитен, закътан
SHELTERED place закътано място, завет
SHELTERED life спокоен живот, живот без опасности и грижи
SHELTERED trades занаяти/промишлености, защитени срещу чужда конкуренция

sheltie ['ʃelti]
1. шотландско пони
2. шотландско овчарско куче

shelty ['ʃelti]
вж. sheltie

shelve [ʃelv]
1. слагам на полица/рафт
2. поставям полици в
3. отлагам (разглеждането/решаването на), слагам под миндера, захвърлям, изоставям
4. уволнявам
5. накланям се/спускам се леко надолу (за терен)

shenanigan [ʃi'nænigən]
1. n обик. pl ам. разг. глупости, щуротии, лудории
2. номер, измама

shepherd ['ʃepəd]
I. n овчар, пастир
II. 1. паса, грижасе за, водя
2. подбирам, подкарвам, повеждам

shepherdess ['ʃepədis]
n ж. р. от shepherd

shepherd's pie ['ʃepədzpai]
n мусака с картофено пюре

shepherd's plaid ['ʃepədzplæd]
n текст. пепит

shepherd's purse ['ʃepədz,pə:s]
n бот. овчарска торбичка (Capsella bursa pastoris)

Sheraton ['ʃerətən]
n английски стил на мебели от 18 в

sherd [ʃə:d]
вж. shard

sheriff ['ʃerif]
n шериф, пристав

sherry ['ʃeri]
n шери (южно вино)

shew [ʃou]
вж. v (shewed, shewn) show

shibboleth ['ʃibəleθ]
1. лозунг, парола
2. остаряла доктрина/формула

shield [ʃi:ld]
I. 1. щит, хер. щит с герб
2. защита, закрила, покровителство, защитник, закрилник
3. тех. щит, екран, защитно устройство, преграда, защитно ограждане (на реактор)
4. ам. значка на полицай
5. ам. потник (за под мищницата)
II. 1. защищавам, пазя, браня, отбранявам
предпазвам, щадя, закрилям (from от)
2. закривам, затулям (очи с ръка и пр.)
3. тех. екранирам

shier I. 1. a свенлив, боязлив
отбягващ (of)
fight SНIER of отбягвам, дърпам се от
2. v подскачам от страх (at) (за кон)
II. 1. v разг. хвърлям, подмятам
2. n подмятане
have a SНIER at разг. опитвам се

shift [ʃift]
I. 1. меня (се), променям (се), местя (се), премествам (се), отмествам (се), измествам (се), прехвърлям (се), обръщам/променям посоката (за вятър), завъртвам, обръщам (кормило и пр.)
to SHIFT the blame/responsibility (on) to прехвърлям вината/отговорността на
to SHIFT one's ground променям становището/подхода/доводите си
to SHIFT the scene театр. сменям декорите, прехвърлям действието (в роман и пр.) другаде
2. авт. сменям (скорост), минавам (to на) (друга скорост)
3. справям се, оправям се, карам криво-ляво (обик. to SHIFT for oneself), изхитрям се, хитрувам
to SHIFT for a living изкарвам си как да е/както мога прехраната
4. sl. изяждам, изпивам
5. sl. движа се бързо
6. ряд. извъртам, шикалкавя
II. 1. (постепенна) промяна, разместване, изместване
population SHIFT движение на населението
sound SHIFT фон. систематична звукова промяна
2. смяна, сменяне
SHIFT of crops сеитбообращение
SHIFT of the wind промяна на посоката/обръщане на вятър
3. смяна (работници)
to work in SHIFTs работя на смени
to be on the day/night SHIFT на дневна/нощна смяна съм
4. прехвърляне (на отговорност и пр.)
5. авт. скорост, скоростен механизъм, превключване
6. геол. отсед, косо изместване
7. средство, хитрина, хитрост, уловка, въдица
to make SHIFT справям се (with с, without без)
to make SHIFT to do something успявам (някак) да направя нещо
as a last SHIFT като последно средство
8. бридж обявяване на цвят, различен от този на партнъора
9. тясна, невталена рокля, ост. риза

shifting ['ʃiftiŋ]
a променлив, подвижен

shift-key ['ʃiftki:]
n клавиш/копче (на пишеща машина) за сменяне на регистъра

shiftless ['ʃiftlis]
1. некадърен
2. безпомощен, безотговорен, мързелив

shifty ['ʃifti]
1. находчив, изобретателен, ловък
2. хитър, измамен, измамнически, лъжлив, несигурен
SHIFTY eyes очи на хитрец/лъжец, шарещи очи

shikar [ʃi'ka:]
n англоинд. лов

shikaree [ʃikə'ri:]
n англоинд. (професионален) ловец

shikari [ʃi'ka:ri]
вж. shikaree

shill [ʃil]
n aм. sl. поставено лице, което купува/играе, за да привлича купувачи/играчи

shillelagh [ʃi'leilə]
n ирл. сопа, тояга

shilling ['ʃiliŋ]
n шилинг
to take the King's/Queen's SHILLING ост. ставам войник/моряк
take the king's SНILLING записвам се войник
cut off with a SНILLING лишавам от наследство

shilly-shally ['ʃili'ʃæli]
I. v колебая се, двоумя се
II. n колебание, нерешителност, двоумение

shim [ʃim]
n тех. тънка уплътнителна вложка, шайба

shimmer ['ʃimə]
I. v блещукам, трептя (за светлина)
II. n блещукане, трептяща светлина

shimmy ['ʃimi]
I. 1. шими (танц)
2. авт., ав. вибрация, трептене
II. 1. танцувам шими
2. авт., ав. вибрирам, трептя

shin [ʃin]
I. n пищял
II. 1. катеря се, изкатервам се (up по)
2. ритам по пищяла

shin-bone ['ʃinboun]
вж. shin

shindig ['ʃindig]
1. n разг. шумна веселба/забава
2. shindy

shindy ['ʃindi]
n разг. кавга, врява, сбиване
to kick up a SHINDY вдигам врява

shine [ʃain]
I. 1. светя, блестя, сияя
лъщя (with от)
2. прен. блестя, правя впечатление
3. (pt, рр shined) лъскам, излъсквам (и с up)
shine on осветявам, огрявам
shine out блестя, блясвам (и прен.)
shine through промъквам се (за светлина), прен. виждам се, съзирам се, проблясвам
shine up to ам. sl. докарвам се на
II. 1. светлина, блясък, лъскавина, гланц, лъскане (на обувки и пр.)
to give one's shoes a SHINE лъскам си обувките
to take the SHINE out of премахвам лъскавината от, прен. намалявам блясъка/привлекателността на, прен. разг. засенчвам (някого), слагам (някого) в джоба си
2. sl. веселба, лудория, сензация, врява, шум
to take a SHINE to someone sl. харесвам/привързвам се към някого

shiner ['ʃainə]
1. pl sl. пари
2. sl. ударено/насинено око
3. ам. вид сладководна риба (Notropis)

shingle [ʃiŋgl]
I. 1. тънка дъска/летва, дървени покривни плочки
2. ам. фирма (на магазин и пр.)
to put up one's SHINGLE започвам работа/практика (като лекар, адвокат и пр.)
II. v покривам (покрuв) с дървени плочки
III. n морски/речен чакъл, дребни камъчета
IV. n късо подстригана коса, бубикопф
V. v подстригвам (се) бубикопф

shingles [ʃiŋglz]
n pl мед. херпес зостер

shingly ['ʃiŋgli]
a чакълест, покрит с камъчета

shinney ['ʃini]
n ам. (пръчка за) вид хокей

shinny ['ʃini]
I. вж. shinney
II. v ам. разг. катеря се, изкатервам се (up по)

shinty ['ʃinti]
вж. shinney

shiny ['ʃaini]
1. лъскав
your nose is SHINY носът ти лъщи
2. излъскан, лъснал, износен

ship [ʃip]
I. 1. кораб, параход, екипаж на кораб
to take SHIP качвам се на кораб
2. sl. (състезателна) лодка
3. разг. самолет, дирижабъл, космически кораб
4. attr корабен, параходен
when my SHIP comes home когато забогатея
II. 1. товаря/натоварвам/качвам (се) на кораб
2. ставам моряк, постъпвам на служба на кораб, вземам/наемам на служба в кораб
3. изпращам, превозвам (стоки)
4. прибирам в кораба/лодката
5. прикрепвам, слагам (мачта и пр.)
6. to SHIP off пращам, изпращам, разг. отървавам се от
to SHIP water/a sea бивам залян (от вълна) (за кораб, лодка)

ship-biscuit ['ʃipbiskit]
n сухар

shipboard ['ʃipbɔ:d]
n onSHIPBOARD на кораб (а)

ship-breaker ['ʃipbreikə]
n предприемач, който разваля стари кораби

shipbuilding ['ʃipbildiŋ]
1. корабостроене
корабостроителница (и SHIPBUILDING yard)
2. attr корабостроителен

ship-chandler ['ʃiptʃa:ndlə]
n корабен доставчик

shipman ['ʃipmən]
1. n (pl-men) ост. моряк
2. капитан на кораб

shipmaster ['ʃipma:stə]
n капитан/собственик на кораб

shipmate ['ʃipmeit]
n моряк, от същия кораб, спътник по море

shipment ['ʃipmənt]
1. изпращане (на стоки)
2. пратка, изпратена/натоварена стока
with immediate SНIPMENT незабавно изпращане
part SНIPMENT частична пратка

ship-money ['ʃipmʌni]
n ист. данък за доставяне на кораби при война

shippable ['ʃipəbl]
a годен за изпращане (за стока)

shipper ['ʃiрə]
n търговец, който изпраща стоки, вносител, износител

shipping ['ʃipiŋ]
1. събир. кораби, параходи, (търговски) флот
2. натоварване/изпращане/превоз на стоки
3. attr параходен

shipping-agent ['ʃipiŋeidʒənt]
n представител на параходното дружество

shipping-articles ['ʃipiŋa:tiklz]
n pl трудов договор между капитан и моряци (и ship's articles)

shipping-master ['ʃipiŋma:stə]
n лице, в чиeто присъствие се подписват трудови договори между капитан и моряци

shipping-office ['ʃipiŋɔfis]
1. кантора на представител на параходно дружество
2. кантора, където се наемат моряци

shipshape ['ʃipʃeip]
adv, a predic в отлично състояние
a в изправност, спретнат
SНIP'S-CНANDLER n доставчик на въже, платна

shipway ['ʃipwei]
1. стапел
2. канал за кораби

ship-worm ['ʃipwə:m]
n вид мида, която се врязва в кораби

shipwreck ['ʃiprek]
I. 1. корабокрушение
to suffer SHIPWRECK претърпявам корабокрушение, разбивам се
2. гибел, крушение, провал
II. 1. претърпявам корабокрушение
2. причинявам корабокрушение
3. провалям (се), опропастявам (се), съсипвам

shipwright ['ʃiprait]
n корабостроител

shipyard ['ʃipja:d]
n коpaбocтpоителницa

shire ['ʃaiə]
n графство (административна единица в Англия)
the SHIRE's графствата в средна Англия

shire-horse ['ʃaiəhɔ:s]
n порода едър впрегатен кон

shirk [ʃə:k]
I. v клинча/изклинчвам (от), избягвам, бягам, гледам да се изплъзна/измъкна (от) (отговорност и пр.)
II. n кръшкач

shirr [ʃə:]
1. набирам, правя набор
2. ам. пека (яйца) без черупките

shirring n набор

shirt [ʃə:t]
1. риза (мъжка)
2. шемизета (и SHIRT blouse)
to put one's SHIRT on залагам всичките си пари на
to lose one's SHIRT претърпявам голяма загуба, загубвам много пари

shirt-front ['ʃə:tfrʌnt]
n (колосан) нагръдник

shirting ['ʃə:tiŋ]
n плат за ризи

shirt-sleeves ['ʃə:tsli:vz]
n pl in one's SHIRT-SLEEVES по риза

shirt-waist ['ʃə:tweist]
n блуза/рокля шемизета

shirty ['ʃə:ti]
a sl. ядосан, нервиран

shit [ʃit]
I. 1. лайна
2. sl. хашиш
3. лайно (за човек)
4. глупости, дрън-дрън
II. v (-tt-) вулг. сера
to SHIT on someone sl. правя някому мръсно, издавам някого (на полицията)

shiver ['ʃivə]
I. утреперя, потрепервам, тръпна, потръпвам (with от), треперя от студ, зъзна
II. n тръпка
рl тръпки, треперене
to send cold SHIVERs down someone's back, to give someone the cold SHIVERs накарвам някого да изтръпне, ужасявам някого
to have/get the SHIVERs треперя, изтръпвам, разтрепервам се
III. n треска, тресчица
to break into SHIVERs shiver
IV. v разбивам (се) на хиляди парчета

shivery ['ʃivəri]
I. 1. треперещ, разтреперан
2. трескав, зъзнещ
II. a чуплив

shoal [ʃoul]
I. a плитък
II. 1. плитчина, (подводен) пясъчен насип
2. обик. pl опасност, пречка, спънка
III. 1. ставам по-плитък
2. навлизам в по-плитки води (за кораб)
IV. 1. рибен пасаж, стадо риби
2. маса, куп, тълпа
in SHOALs с купища, на тълпи
V. v събирам се на пасаж (за риби)

shoat [ʃout]
n ам. младо прасе, прасенце

shock [ʃɔk]
I. 1. удар, тласък, сблъскване, разтърсване, сътресение
electric SHOCK електрически удар
to get an electric SHOCK хваща ме ток
earthquake SHOCKs (земни) трусове
to collide/clash with a mighty SHOCK сблъсквам се със страшна сила
SHOCK absorber тех. амортисъор, буфер
2. псих. шок
3. сътресение, удар, уплаха
to give someone a SHOCK стряскам/потрисам/разтърсвам/ужасявам някого
to have/get a SHOCK изплашвам се, бивам потресен/разтърсен, прен. удар, загуба, вреда
4. attr ударен
SHOCK therapy/treatment мед. шокова терапия
SHOCK troops воен. ударни части
SHOCK tactics воен. тактика на внезапни удари (и прен.)
SHOCK wave ударна вълна
II. 1. потрисам, ужасявам, поразявам
2. отвращавам, погнусявам, възмущавам, шокирам
to be SHOCKed at възмутен съм от
3. причинявам шок/електрически удар
4. ряд. сблъсквам се
III. n кръстец
IV. v нареждам на кръстци
V. n рошава/чорлава/сплъстена коса (и SHOCK of hair)
SHOCK head рошава глава, рошлъо

shock-brigade ['ʃɔkbrigeid]
n ударна бригада

shocker ['ʃɔkə]
1. n разг. отвратителен човек, нещо отвратително
2. евтин булеварден роман (и shilling SHOCKER)

shock-headed a рошав

shocking ['ʃɔkiŋ]
I. a възмутителен, скандален, отвратителен
SHOCKING pink ярко/крещящо розово
II. adv ужасно, отвратително
SHOCKING bad ужасен, ужасно лош

shock-proof ['ʃɔkpru:f]
a издръжлив на удари

shock-worker ['ʃɔkwə:kə]
n ударник

shod вж. shoe

shoddy ['ʃɔdi]
1. (плат от) дреб
2. прен. боклук, нещо просто/просташко/просташки претенциозно
3. attr калпав, лош, просташки претенциозен

shoe [ʃu:]
I. 1. обувка (половинка)
high SHOE цяла/висока обувка
low SHOE половинка
2. подкова, петало
to cast/throw a SHOE пада ми подковата
3. тех. челюст (на спирачка), сменяема наставка, звено от гъсенична верига
4. железен плаз (на шейна)
5. желeзен шип (на бастун и пр.)
that's another pair of SHOEs това e друг въпрос/работа
to be in someone's SHOE s намирам се в положението на някого
to put oneself in someone's SHOEs поставям се в положението на някого
I know where the SHOE pinches знам къде (гo) стиска чепикът
the SHOE is on the other foot не e така работата, положението се e променило, отговорността пада другаде
to put the SHOE on the right foot обвинявам когото трябва/справедливо
to be in/to fill someone's SHOEs заемам мястото на някого
dead men's SHOEs наследство, място, пост (очакван след смъртта на някого)
II. 1. обувам, снабдявам с обувки
2. подковавам (кон)
3. слагам железен шип на

shoeblack ['ʃu:blæk]
n ваксаджия

shoehorn ['ʃu:hɔ:n]
n обувалка

shoe lace ['ʃu:leis]
n връзка за обувки

shoe-leather ['ʃu:leðə]
n кожа за обувки
to save SHOE-LEATHER спестявам си ходенето/отиването (някъде)

shoemaker ['ʃu:meikə]
n обущар

shoestring ['ʃu:striŋ]
1. n ам. връзка за обувки
2. съвсем малко количество, съвсем малък капитал
to start a business on a SHOESTRING започвам търговия почти от нищо
3. attr съвсем оскъден/малък
SHOESTRING majority съвсем малко мнозинство

shoetree ['ʃu:tri:]
n калъп за (поддържане формата на) обувки

shone вж. shine

shoo [ʃu:]
v изпъждам, прогонвам, изкъшквам (away, off)
SHOO! къш!

shoofly ['ʃu:flai]
1. n ам. детско столче люлка
2. страничен/временен път

shoo-in ['ʃu:,in]
n ам. sl. състезател/кандидат, който сигурно ще спечели

shook I. вж. shake
II. 1. дъски/обръчи за една бъчва, материал за един сандък и пр
2. кръстец

shook-up ['ʃukʌp]
a ам. sl. потресен
разтревожен, изплашен (и all SHOOK-UP)

shoot [ʃu:t]
I. 1. стрелям
изстрелвам (at по), застрелвам, прострелвам, разстрелвам, удрям, гръмвам, изгърмявам (за оръжие), взривявам (снаряд)
to SHOOT dead/to death застрелвам, убивам
to SHOOT to kill стрелям на месо
to SHOOT home улучвам (целта) (и прен.)
to SHOOT on/at sight стрелям без предупреждение
2. ходя на лов (за), претърсвам (място) за дивеч
3. хвърлям, мятам, запращам
to SHOOT a glance at мятам поглед на, стрелвам с поглед
4. стрелвам се, профучавам, прелитам (и с along, past), спускам (се) (по)
бивам хвърлен/изхвърлен (out of от) (кола и пр.), изхвърчавам
to SHOOT the rapids спускам се по бързеите
5. разпуквам се, разтварям се (за пъпка), напъпвам, пускам пъпки/издънки, покарвам, раста
6. стоварвам, разтоварвам, изсипвам, изхвърлям, пускам по улей и пр
7. изпускам, пръскам, хвърлям (лъчи)
8. пъхвам, напъхвам (лост, резе и пр.)
9. щрака ме, боли ме
SHOOTing pain остра болка, бодеж
10. сп. шутирам, бия
to SHOOT a goal вкарвам гол
11. кино снимам (фалм), правя снимки
12. играя (голф, на зарове и пр.)
13. ам. залaгам (on), прен. хвърлям (пари)
to SHOOT the works хвърлям всичките си сили/средства
14. sl. инжектирам (лекарство, наркотик)
15. изпращам бързо, изкарвам бързо (кола и пр.)
16. ам. sl. говоря, приказвам
SHOOT! казвай! to SHOOT the bull хваля се, преувеличавам
to SHOOT the breeze дрънкам, дърдоря, плещя
to SHOOT the cat повръщам, дера котки/лисици
to be shot of разг. отървавам се от
to SHOOT the sun измервам височината на слънцето със секстант
shoot ahead излизам/стрелвам се напред, вземам преднина
shoot away стрелям непрекъснато, продължавам да стрелям, изстрелвам, свършвам (снарядите и пр.), отивам си бързо, избягвам, откъсвам, отнасям (крак, ръка и пр. -за снаряд)
shoot down свалям (вражески самолет), застрелвам, повалям, прен. оборвам, смазвам (нечии доводи и пр.)
ам. sl. изменям на (кауза и пр.)
to SHOOT someone down in flames sl. наругавам някого здравата
shoot forth напъпвам, пускам пъпки/издънки
shoot in воен. подпомагам (пехота) при настъпление с танкове, артилерия и пр.
shoot off shoot away, изстрелвам, стрелям
to SHOOT off one's mouth/face разг. много приказвам/дрънкам, раздрънквам се
shoot out изскачам, изхвръквам (of от), явявам се, излизам, разг. изхвърлям, изгонвам, издавам (се), протягам (се) навън, размахвам (ръце), хвърлям (лъчи и пр.)
to SHOOT out one's tongue показвам си езика (за змия и пр.), изплезвам се
to SHOOT out one's lips муся се, правя презрителна гримаса, изригвам (ругатни и пр.)
to SHOOT it out sl. водя решителна престрелка, решавам въпрос с оръжие
shoot through пронизвам, прострелвам
обик. pass прен. примесвам, смесвам (with с)
shoot up качвам се/покачвам се бързо (за цени и пр.), порасвам, източвам се (за дете и пр.), издигам се, извисявам се (за връх и пр.), излитам/стрелвам се нагоре, ам. разг. убивам, застрелвам, ранявам, разг. тероризирам със стрелба
II. 1. издънка, израстък, филиз, мустаче, вейка, стрък
2. бързей, праг (на река)
3. вж. chute
4. (ходене на) лов, група ловци, ловен парк, право на лов (уване) (в дадено място)
5. стрелба, стреляне, състезание по стрелба
6. лъч (светлина)
7. бодеж, остра болка
8. свличане (на пръст, лед)
9. (пробно) изстрелване (на ракета и пр.)
the whole SHOOT разг. всичко, всички

shoot-'em-up ['ʃu:təm,ʌp]
n ам. sl. филм, пълен с убийства

shooter ['ʃu:tə]
1. стрелец
2. в съчет. огнестрелно оръжие, пистолет
six-SHOOTER револвер, изстрелващ шест патрона
3. сп. играч, който бие топката към целта
4. крикет силна ниска топка

shooting ['ʃu:tiŋ]
1. стрелба, лов, право на лов
SHOOTING season ловен сезон
to go SHOOTING ходя/отивам на лов
2. ловно имение/парк
3. изстрелване, пущане (на стрела и пр.)

shooting-box ['ʃu:tiŋbɔks]
n ловна хижа

shooting-gallery ['ʃu:tiŋgæləri]
n стрелбище (и на панаир)

shooting-iron ['ʃu:tiŋaiən]
n sl. огнестрелно оръжие, пистолет

shooting script ['ʃu:tiŋ,skript]
n кино разкадрован/постановъчен сценарий

shooting star ['ʃu:tiŋ,sta:]
1. метеор
2. ам. вид иглика (Dodecatheon maedia)

shooting-stick ['ʃu:tiŋstik]
n бастун, който се приспособява за столче

shooting war ['ʃu:tiŋ,wɔ:]
вж. war

shop [ʃɔp]
I. 1. магазин, дюкян
to keep SHOP for someone пазя/обслужвам магазин вместо някого
2. цех, работилница, отдел, ателие, фабрика, завод
SHOP committee цехов комитет (на профсъюз)
closed SHOP ам. предприятие, което приема на работа само профсъюзни членове
open SHOP ам. предприятие, което приема на работа и непрофсъюзни членове
3. sl. учреждение, кантора, работно място, заведение, жилище, театър
4. работа, професия
to talk SHOP говоря по служебни/професионални въпроси извън работата
5. sl. затвор, пандиз
all over the SHOP (разпилени) навсякъде, във всички посоки
II. 1. пазарувам, отивам/ходя на пaзар, ам. разглеждам стоките в (магазин)
търся да купя нещо на сметка (и to SHOP around)
2. sl. натиквам в затвора
to SHOP on someone издавам някого на полицията

shop-assistant ['ʃɔpə,sistənt]
n продавач в магазин

shop-boy ['ʃɔpbɔi]
n продавач в магазин

shop-breaker ['ʃɔpbreikə]
n крадец, който ограбва магазин с взлом

shop-floor ['ʃɔpflɔ:]
n работници (в дадено предприятие)

shop-girl ['ʃɔpgə:l]
n продавачка в магазин

shop hours ['ʃɔp,auəz]
n pl работно време на магазин

shopkeeper ['ʃɔpki:pə]
n (дребен) търговец

shop-lift ['ʃɔplift]
n крада от магазин (правейки се на купувач)

shop-lifter ['ʃɔpliftə]
n купувач, който краде от магазин

shopman ['ʃɔpmən]
1. (дребен) търговец, продавач в магазин
2. работник в ремонтен цех

shopper ['ʃɔpə]
n купувач

shopping ['ʃɔpiŋ]
1. пазаруване, пазар
to go SHOPPING, to do one's SHOPPING отивам на пазар, пазарувам
2. attr пазарски, за пазар, търговски
SHOPPING list списък на покупки

shop-soiled ['ʃɔpsɔild]
1. замърсен, залежал (за стока)
2. прен. овехтял, изгубил свежестта си, изтъркан

shop-steward ['ʃɔpstjuəd]
n цехов отговорник
n представител на профсъюз във фабрика, цех

shoptalk ['ʃɔptɔ:k]
1. професионален език/терминология/жаргон
2. служебни/професионални разговори извън работата

shopwalker ['ʃɔpwɔ:kə]
n надзирател в универсален магазин

shop window ['ʃɔpwindou]
n витрина (на магазин)
to put all one's goods in the SHOP WINDOW показвам/хваля се с всичките си знания/постижения и пр

shop-worn ['ʃɔpwɔ:n]
вж. shop-soiled

shore [ʃɔ:]
I. 1. бряг (на море, голямо езеро)
to go/come on SHORE слизам на брега, дебаркирам
2. подпора
3. attr брегови, на брега, на сушата
II. v обик. с up подпирам, подкрепям
III. вж. shear

shoreless ['ʃɔ:lis]
a поет. безбрежен, безкраен

shorn вж. shear

short [ʃɔ:t]
I. 1. къс
a SHORT way off наблизо
to be SHORT in the arm/leg имам (много) къси ръце/крака
2. дребен, нисък (на ръст)
3. кратък, краткотраен, къс, търг. краткосрочен
a SHORT time ago неотдавна
in a SHORT time скоро, не след дълго
in the SHORT term в кратък (недалечен) период
Bob is SHORT for Robert Боб e съкратено от Роберт
4. фон. кратък, неударен
5. рязък, груб, отсечен, кратък, лаконичен
to be SHORT of speech говоря рязко
to be SHORT with someone скастрям някого, говоря грубо на някого
SHORT temper сприхав нрав
6. недостатъчен, оскъден, който не достига, непълен, в по-малко
SHORT time непълен работен ден/седмица, частична безработица
there are two shirts SHORT липсват две ризи (при проверка)
we are two shirts SHORT не ни достигат две ризи
to be SHORT of something не ми достига нещо, имам съвсем малко от нещо
to go SHORT of лишавам се от
to run SHORT of свършвам, изразходвам, оставам без
we are running SHORT of provisions, our provisions are running SHORT провизиите ни ca на привършване
to be SHORT on разг. липсва ми, не ми достига
little/not far SHORT of почти, едва ли не
nothing SHORT of съвсем
it's little SHORT of a miracle това e истинско чудо
7. ронлив, трошлив, чуплив (за метал и пр.), ронлив, маслен (за тесто)
8. силен, без примес, неразреден (за питие)
9. недостигащ, недостигнал (до целта)
when we were five miles SHORT of когато бяхме на пет мили от
10. развълнуван, с къси/неравномерни вълни (за море)
I'm rather SHORT today днес съм доста притеснен, днес нямам много време
II. 1. кратко, внезапно, рязко, преждевременно
to pull up/stop SHORT спирам изведнъж/внезапно
to stop SHORT of спирам се пред (и прен.)
to stop SHORT at ограничавам се с, не отивам по-далеч от
to take/cut/stop someone SHORT прекъсвам някого (рязко)
to be taken SHORT заварен съм неподготвен, изненадан съм, разг. изведнъж ми се прихожда по нужда
2. прекалено късо
3. (малко) далеч от целта, под очакванията
SHORT of преди
като изключим (и с ger)
to come/fall SHORT of the mark/someone's expectations/one's duty не улучвам целта (и npeн.) /нe оправдавам очакванията на някого/не изпълнявам дълга си
SHORT of a miracle we are ruined ако не стане чудо, изгубени сме, ще се спасим само по чудо
to sell SHORT измамвам, предавам, подценявам, недооценявам, търг. продавам (акции, които не притежавам) с надежда да купя от същите на по-висока цена
III. 1. нещо късо/кратко
for SHORT за по-кратко, съкратено
in SHORT накратко казано, с две думи
2. фон., проз. къса гласна/сричка, неударена сричка
3. късометражен филм
4. концентрат (питие без примес)
5. рl шорти, мъжки гащета
6. рl ситни трици
7. ел. късо еъединение
8. борc. рl краткосрочни акции
9. рl промишлени отпадъци
IV. 1. ел. разг. правя/причинявам късо cъединение
2. ам. измамвам при покупка (в тегло и пр.)

shortage ['ʃɔ:tidʒ]
1. липса, недостиг, недоимък, криза
2. (касов) дефицит

shortbread ['ʃɔ:tbred]
n сладкиш от маслено тесто

shortcake ['ʃɔ:tkeik]
вж. shortbread

short-change ['ʃɔ:ttʃeindʒ]
v връщам по-малко ресто, измамвам

short-circuit ['ʃɔ:tsə:kit]
I. n ел. късо cъединение
II. 1. ел. правя/причинявам късо cъединение
2. съкращавам път/процедура, прен. заобикалям (трудност)
3. ам. разг. осуетявам, спъвам, попречвам на

shortcoming ['ʃɔ:tkʌmiŋ]
1. обик. pl слабост, недостатък, дефект
2. липса, недостиг (in)
3. несправяне, неизпълнение

shortcut ['ʃɔ:tkʌt]
1. минавам по пряк път/кестирме
2. съкращавам процедура/метод
3. начин на пестене на време и пр., кратка процедура

short-dated ['ʃɔ:tdeitid]
1. борc. краткосрочен
2. валиден за кратко време (за билет)

shorten [ʃɔ:tn]
1. скъсявам (се), намалявам (се)
2. съкращавам (текст и пр.)
3. мор. свивам, прибирам (плaтна)
4. слагам мазнина в (тесто)

shortening ['ʃɔ:tniŋ]
1. мазнина (за тестени сладкиши)
2. скъсяване

shortfall ['ʃɔ:tfɔ:l]
n. фин. дефицит

shorthand ['ʃɔ:thænd]
1. стенография
to take down in SHORTHAND стенографирам
2. attr стенографски, стенографиран, който знае стенография
SHORTHAND writer стенограф

short-handed ['ʃɔ:thændid]
a с недостатъчно работна ръка/персонал

short-lived ['ʃɔ:tlivd]
1. който не живее дълго
2. мимолетен, краткотраен, непродължителен, кратък

shortly ['ʃɔ:tli]
1. накратко, с две думи
2. скоро, не след дълго
3. рязко, грубо, безцеремонно
4. внезапно

short-range ['ʃɔ:treindʒ]
1. на близко разстояние (за стрелба)
2. краткосрочен, за кратък период (за планиране и пр.)

short-rib ['ʃɔ:trib]
n анат. лъжливо ребро

short-sighted ['ʃɔ:tsaitid]
a късоглед (и прен.), недалновиден

short-spoken ['ʃɔ:t,spoukn]
a рязък, лаконичен

short-tempered ['ʃɔ:t,tempəd]
a сприхав, избухлив

short-term ['ʃɔ:ttə:m]
a краткосрочен

short-waisted ['ʃɔ:t,weistid]
1. с къс гръден кош
2. с висока талия

short-winded ['ʃɔ:t,windid]
a който лесно се задъхва/страда от задух

shot [ʃɔt]
I. 1. (pl без изменение) сачма, сачми
2. воен. гюлле (и сп.), оръдеен снаряд
to put the SHOT тласкам гюлле
3. изстрел, изстрелване, стрелба, прен. хаплива забележка
to fire a SHOT стрелям, давам изстрел
flying SHOT стрелба по движеща се цел
that it a SHOT at you това e камък в твоята градина
like a SHOT веднага, охотно
to be off like a SHOT тръгвам веднага, изхвръквам
4. cn. шут, удар (към целта), прен. опит (за отгатване и пр.)
it's your SHOT твой ред e
to have/take a SHOT at опитвам се да, правя опит да (и с ger)
to make a lucky SHOT отгатвам правилно (отговор и пр.)
to make a bad SHOT не отгатвам
SHOT in the dark догадка наслуки, просто догадка
5. воен. дължина (на изстрел), обсег, далекобойност
out of SHOT вън от обсега на оръжие
6. стрелец
dead SHOT отличен стрелец, стрелец, който винаги улучва
7. снимка, кино кадър
close SHOT едър план
8. хвърляне на мрежа, хвърлени мрежи (при морски риболов)
9. мин. взривна дупка, заряд, впръскване (в скала, руда)
10. инжекция, инжектиране (и на наркотик)
SHOT in the arm инжекция, прен. помощ, подпомагане, насърчение
to give someone /something a SHOT in the arm помагам на някого/на нещо (напр. промишленост) да се съвземе/възстанови
11. разг. глътка, чашка
12. sl. (важна) личност
big SHOT важна личност, голяма клечка
not a SHOT in the/in one's locker ни пукната пара
to call one's SHOT ам. казвам предварително как смятам да постъпя
to call the SHOTs ам. sl. командувам, контролирам
II. вж. shoot
III. 1. шанжан (за плат)
2. изпъстрен, примесен (with с) (и прен.)
hair SHOT with grey прошарена коса
SHOT through with wit примесен/пълен с остроумие
3. разг. изтощен, капнал, съсипан
4. sl. пиян
IV. n (дял от) сметка/разноски
to stand SHOT плащам сметката

shotgun ['ʃɔtgʌn]
1. (ловджийска) пушка
2. attr насилствен, насилнически
SHOTGUN marriage/wedding брак, наложен поради бременност на жената, с широк обсег и несигурен ефект (за мерки и пр.)

shot-proof ['ʃɔtpru:f]
a непробиваем от куршуми, брониран

shot-put ['ʃɔtput]
n сп. тласкане на гюлле

shotten [ʃɔtn]
a който си е хвърлил хайвера
SHOTTEN herring изтощен/изхабен човек

shot-tower ['ʃɔttauə]
n ист. кула, където се изливат сачми

should 1. спомагателен глагол за образуване на бъдеще време в миналото в 1. л. ед. и мн. ч. ще, щях
he knew I SHOULD be there той знаеше, че ще бъда там
2. модален глагол трябва, би трябвало
с perf inf трябваше
you SHOULD tell him трябва да му кажеш
yon SHOULD have told him трябваше да му кажеш (но не си му казал)
3. бих
I SHOULD like to come бих искал да дойда
4. след if
if he SHOULD come ако (случайно) дойде
who SHOULD appear but my father! и кой (мислиш) се появи-баща ми!

shoulder ['ʃouldə]
I. 1. рамо, плешка
рl гръб (и прен.)
SHOULDER to SHOULDER рамо до рамо (и прен)
to take a responsibility on one's SHOULDERs нагърбвам се с/поемам отговорност
to lay the blame on someone's SHOULDERs стоварвам вината върху някого/на гърба на някого
to have broad SHOULDERs широкоплещест съм, прен. имам широк гръб
2. ръб, опорен пръстен, чело, издатък, издатина, изпъкналост, стъпало
3. банкет (на път) (и hard SHOULDER)
4. разклонение (на планинска верига), скат
5. печ. рамо на буква
straight from the SHOULDER пряк, открит (за нападение), искрен (за критика и пр.), направо, фронтално, открито, без заобикалки
to put/set one's SHOULDER to the wheel залягам, залавям се здраво за работа
II. 1. нарамвам, слагам/нося на рамо/гръб, прен. нагърбвам се с, поемам (отговорност и пр.)
SHOULDER arms! воен. пушки на рамо
2. блъскам/изблъсквам с рамо
to SHOULDER (one's way) through a crowd пробивам си път през тълпа

shoulder-bag ['ʃouldəbæg]
n дамска чанта за през рамо

shoulder-belt ['ʃouldəbelt]
n воен. портупей

shoulder-blade ['ʃouldəbleid]
п анат. лопатка, скапула

shoulder-board ['ʃouldəbɔ:d]
n ам. пагон

shoulder-mark ['ʃouldəbɔ:d,-ma:k]
вж. shoulder-board

shoulder-strap ['ʃouldəstræp]
1. пагон
2. презрамка (на белъо и пр.)

shout [ʃaut]
I. 1. викам, извиквам, провиквам се
крещя, изкрясквам (at someone на някого)
to SHOUT with laughter смея се гръмогласно
to SHOUT for/with joy провиквам се радостно, викам от радост
within SHOUTing distance (на) близо
2. австр. sl. черпя, почерпвам
all is over bar/but the SHOUTing мъчното свърши, успяхме
shout down надвиквам, заглушавам (оратор с викове), накарвам да млъкне
shout for извиквам (някого да дойде)
shout out извиквам, провиквам се
II. 1. вик, провикване, възглас
SHOUTs of applause бурни аплодисменти, одобрителни възгласи
2. австр. черпня, черпене, ред (на някого) да черпи

shove [ʃʌv]
I. 1. бутам (се), блъскам (се), тикам, тласкам
to SHOVE (one's way) through the crowd пробивам си път през тълпата
2. разг. бутам, пъхам, мушкам
shove off мор. бутам лодка (от брега), тръгвам, разг. тръгвам (си), отивам (си), махам се
shove out избутвам, изтласквам
to SHOVE out one's hand давам/протягам ръка
to SHOVE out one's tongue изплезвам език, изплезвам се
II. n тласък, бутане, блъскане
to give something a SHOVE бутвам/блъсвам нещо

shove-halfpenny ['ʃʌvheipni]
n вид хазартна игра

shovel [ʃʌvl]
I. 1. лопата, бел
2. механична лопата, екскаватор, лемеж на окопвач
II. 1. копая, рина, греба, насипвам/разравям с лопата
2. тъпча, насипвам, трупам
to SHOVEL (down) food into one's mouth тъпча храна в устата си, тъпча се
to SHOVEL in/up money трупам пари
shovel out изривам, изхвърлям с лопата
shovel up наринвам, натрупвам

shovelboard ['ʃʌvlbɔ:d]
n вид хазартна игра

shovel hat ['ʃʌvlhæt]
n широкопола шапка на свещеник

shovel-head ['ʃʌvlhed]
1. вид есетра (род Siluroides)
2. вид акула (Sphyrna tiburo)

shoveller ['ʃʌvlə]
1. ринач, копач, машина за копане
2. зоол. клокач, лопатар (Spatula clypeata)

show [ʃou]
I. 1. v (showed, shown, ряд. showed) показвам
посочвам someone something, something to someone някому нещо, нещо на някого
how to do something как да направи нещо
to be SHOWn something показват ми нещо
dress that SHOWs the figure рокля, която подчертава фигурата
your dress SHOWs your petticoat фустата ти се вижда под роклята
colour that doesn't SHOW the dirt цвят, който носи кир
to SHOW oneself показвам се, мяркам се
to SHOW one's cards/hand разкривам си картите (u прен.)
2. показвам, излагам (на показ), представям, давам, представям (филм, пиеса и пр.), дава се (за филм и пр.)
to have nothing to SHOW for one's efforts усилията ми ca били напразни, нищо нямам насреща
he has been through university but he has nothing to SHOW for it завършил e университет, но не му личи/нищо не е спечелил от това
to SHOW cause юр. представям доказателства/мотиви
3. показвам, проявявам (качества), доказвам, разкривам
to SHOW kindness/mercy, etc. проявявам любезност/милост и пр.
to SHOW signs of показвам/давам признаци за/на
to SHOW signs of wear износен съм (за дреха)
to SHOW oneself (to be) a coward проявявам, се като страхливец
to SHOW someone to be a rascal разобличавам някого като мошеник
his new book SHOWs him to be a first-rate novelist новата му книга го представя като първокласен романист
that SHOWs how little you understand me това показва/доказва колко малко ме разбираш
it all/it just goes to SHOW всичко това e явно доказателство, явно е, че е така
to SHOW the white feather проявявам се като страхливец, проявявам малодушие
4. виждам се, забелязвам се, показвам се, подавам се, явявам се, личи (ми)
it SHOWs in his face личи му по лицето
the stain won't SHOW петното няма да личи/да се забелязва
to SHOW white/black/dark, etc. белея се/чернея се, тъмнея и пр.
he failed to SHOW той не се яви
to SHOW strong проявявам сила, проявявам се силно/рязко (за качество)
5. въвеждам, завеждам (с различии предлози и наречия, вж. по-долу)
6. ам. свършвам трети (при състезание)
I'll SHOW you! ще те науча аз тебе! to SHOW something the fire подгрявам нещо леко
show around развеждам (из), показвам
show in/into въвеждам/поканвам да влезе (в)
show off излагам (на видно място), изтъквам, правя да изпъкне, подчертавам, перча се/надувам се/парадирам (с)
show out/out of извеждам (от), изпращам до вратата
гледам (за прозорец) (on към)
show over show around
show round show around
show through прозирам, виждам се, забелязвам се (през)
show up разг. явявам се, идвам, мяркам се, изпъквам, виждам се ясно, проявявам се, правя да изпъкне, изтъквам, изобличавам, разобличавам, ам. разг. прен. засенчвам, затъмнявам (някого), поканвам (някого) да се качи, придружавам (някого) до горе
II. 1. показване, излагане, показ, демонстрация
to vote by a SHOW of hands гласувам с вдигане на ръка
to be on SHOW виждам се, изложен съм
SHOW of force демонстрация на сила
2. изложба
3. представление, спектакъл, програма, филм, шоу, зрелище, шествие
Lord Mayor's SHOW шествие при встъпване в длъжност на кмета на Лондон
travelling SHOW пътуващ цирк/менажерия/трупа
4. вид, гледка
fine SHOW of blossom великолепно нацъфтели дървета/цветя
5. sl. работа, проява, предприятие, организация
to boss/run the SHOW разпореждам, командувам, аз коля, аз беся
to steal the SHOW привличам цялото внимание, затъмнявам всички
to put up/make a good SHOW добре се справям/представям
rather a poor SHOW слаба работа
good SHOW! добре! отлично! poor SHOW! лошо
6. следа, признак
some SHOW of justice известна/малко справедливост
7. парадиране, парадност, реклама, фукане, преструване, преструвка
to do something for SHOW върша нещо, за да се покажа
to be fond of SHOW обичам парадността, обичам да се фукам
to make a great SHOW of being всячески се старая да се покажа
under SHOW of под маската на
SHOW of generosity привидна щедрост
8. разг. възможност, шанс
to give someone a fair SHOW давам някому възможност (да се защити и пр.)
9. ам. сп. (състезател, който спечелва) трето място
10. attr показен, образцов
the SHOW pupil of the class светилото/гордостта на класа
surgeon's SHOW case много сполучливо опериран пациент, жива реклама на хирург

show-bill ['ʃoubil]
n афиш

show biz ['ʃoubiz]
вж. sl. show business

show-boat ['ʃoubout]
n речен кораб с пътуващ театър

show business ['ʃoubiznis]
n театърът/киното/циркът/вариетето и пр. като професия/търговско предприятие

show-case ['ʃoukeis]
n (вътрешна) витрина (и прен.)

showdown ['ʃoudaun]
1. разкриване на картите (и прен.)
2. sl. открит конфликт, конфронтация, последно изпитание

shower ['ʃauə]
I. 1. преваляване
heavy SHOWER кратък проливен дъжд
the rain came down in SHOWERs валеше като из ведро
2. душ
баня с душ (и SHOWER-bath)
to have/take a SHOWER изкъпвам се на/вземам душ
3. прен. дъжд, поток (от стрелu, писма и пр.)
4. сноп (от искри, космически лъчи и пр)
5. ам. даряване/подаръци на младоженка
II. 1. лея (се), изливам (се), сипя (се)
2. обсипвам/отрупвам с (подаръци, въпроси и пр.) (on someone някого)
3. вземам душ

shower-bath n душ

showery ['ʃauəri]
a дъжделив, с превалявания

showgirl ['ʃougə:l]
n статистка във вариете

showing ['ʃouiŋ]
1. показване, представяне и пр. (вж. show)
to make a poor SHOWING представям се зле
firm with a poor financial SHOWING фирма с лошо/разклатено финансово положение
2. изложение, доказателства
on your own SHOWING както вие сам признавате
on present SHOWING както изглеждат сега нещата

showman ['ʃoumən]
1. собственик/организатор на цирк/менажерия/вариете и пр
2. рекламаджия, човек, който умее да хвърля прах в очите

showmanship ['ʃoumənʃip]
n рекламаджийство, прах в очите

shown вж. show

show-off ['ʃouɔf]
1. парадиране, фукане
2. фуклъо

showpiece ['ʃoupi:s]
1. експонат
2. образцов/отличен екземпляр, нещо (като) за изложба

show place ['ʃou,pleis]
n туристически обект, забележителност

show room ['ʃou,rum]
n изложбена зала за стоки

show-stopper ['ʃoustɔpə]
n разг. номер/изпълнител, който бива многократно бисиран

show-window ['ʃouwindou]
n витрина (на магазин)

showy ['ʃoui]
1. свъншен блясък, ярък, крещящ, ефек тен, претенциозен
2. показен, външен, параден

shrank вж. shrink

shrapnel ['ʃræpnəl]
n (парче) шрапнел

shred [ʃred]
I. 1. парцалче, късче, парченце, стружка, тясна ивичка
in SHREDs, torn to SHREDs на парцали, дрипав
without a SHRED of clothing on him съвсем гол
to tear to SHREDs разкъсвам на парчета, напълно оборвам/разсипвам, правя на пух и прах
2. прен. следа, капка
not a SHRED of evidence/truth никакви доказателства/ни капка истина
II. v (-dd-) нарязвам (на тънки ивици), настъргвам, режа се, стържа се (лесно и пр.)
SHREDded wheat тестено произведение, подобно на кадаиф

shrew [ʃru:]
1. зла/опърничава жена
2. зоол. земеровка (сем. Soricidae) (и SHREW mouse)

shrewd [ʃru:d]
1. умен, проницателен, хитър, отракан, ловък, тънък
SHREWD guess хитра догадка/предположение
SHREWD observer тънък наблюдател
2. ост. силен, тежък (за удар, болка и пр.), жесток, хаплив (за студ и пр.)

shrewish ['ʃru:iʃ]
a свадлив, заядлив, опърничав

shrew-mouse n полска мишка

shriek [ʃri:k]
I. 1. пищя, крещя, изпищявам, изкрещявам
2. смея се/изсмивам се гръмогласно (и to SHRIEK with laughter)
II. n писък, крясък
SHRIEK s of laughter гръмогласен смях

shrievalty ['ʃri:vəlti]
n служба на шериф

shrift [ʃrift]
n ост. изповядване, изповед и опрощение
short-SHRIFT кратък срок между осъждане и изпълнение на присъдата, рязко/грубо отношение
to give someone short SHRIFT отнасям се грубо/рязко с някого, ликвидирам някого набързо

shrike [ʃraik]
n зоол. сврачка (сем. Laniidae)

shrill [ʃril]
I. 1. писклив, остър, пронизителен
2. невъздържан
3. остър, рязък
II. v издавам писклив/креслив звук, пищя, изпявам/изговарям кресливо

shrimp [ʃrimp]
I. 1. скарида (Natantia)
2. дребен човек, дребосък, фъстък
3. бледорозов цвят
II. v ловя скариди

shrine [ʃrain]
I. 1. гробница на светец, капище, олтар/параклис, посветен на светец, ковчег за мощи
2. прен. олтар, светилище, свето място
to worship at the SHRINE of Mammon кланям се на Мамона, стремя се само към богатство
II. вж. enshrine

shrink [ʃriŋk]
I. v (shrank, shrunk) свивам се, намалявам (се), смалявам се, стопявам се (за доход и пр.), правя (плат) да се свие
to SHRINK into oneself прен. затварям се в черупката си
shrink away отдръпвам се, избягвам, смалявам се, изчезвам
shrink back отдръпвам се
отбягвам (вж. shrink from)
shrink from отдръпвам се от, отбягвам
to SHRINK (back) from doing something не желая/не ми е приятно/противно ми е да върша нещо
shrink on тех. поставям (нагрята шина)
shrink up свивам се (и прен. -от смущение и пр.)
II. 1. свиване
2. sl. психиатър

shrinkage ['ʃriŋkidʒ]
n свиване, смаляване, слягане

shrinking ['ʃriŋkiŋ]
1. смаляващ се, намаляващ се, стопяваш се (за капитал и пр.)
2. срамежлив, стеснителен, плах, боязлив
SHRINKING violet срамежлив/много скромен човек

shrive [ʃraiv]
v (shrove, shriven) ост. изповядвам (някого), опрощавам греховете (на)
изповядвам се (и refl)

shrivel [ʃrivl]
v (-ll-) сбръчквам се, съсухрям се
изсъхвам (и с up)

shriven вж. shrive

shroff [ʃrɔf]
n ост. сараф

shroud [ʃraud]
I. 1. саван, покров, плащаница
2. прен. було, покривало, покривка, саван
under SHROUD of darkness под булото на нощта
wrapped in a SHROUD of mystery забулен в тайна
3. pl мор. ванти
you have no pockets in your SHROUD не можеш да го занесеш в гроба си
II. 1. увивам/покривам със саван
2. закривам, обвивам, забулвам (и прен.)

Shrove I. вж. shrive
II. a SHROVE Tuesday последният ден на карнавала преди велики пости
SHROVE Sunday сирна неделя

Shrovetide ['ʃrouvtaid]
n великденски заговезни

shrub [ʃrʌb]
I. n храст, шубрак
II. n коктейл от портокалов/лимонов сок и ром

shrubbery ['ʃrʌbəri]
n (градински кът с) храсти

shrubby ['ʃrʌbi]
1. храстовиден
2. обрасъл с храсти

shrug [ʃrʌg]
I. 1. свивам рамене (и to SHRUG one's shoulders)
2. to SHRUG off пренебрегвам, игнорирам, отхвърлям (с пренебрежение), прен. отърсвам се от
II. n свиване (на раменете)

shrunk вж. shrink

shrunken ['ʃrʌŋkən]
a свит, смален, съсухрен, повехнал

shuck [ʃʌk]
I. 1. шушулка, чушка, люспа, черупка, външна обвивка
2. рl разг. глупости
SHUCKs! глупости! дявол да го вземе! it is not worth SHUCKs пет пари не струва
II. 1. беля, обелвам
2. sl. свалям, махам (дреха и пр.) (и с off)
3. не обръщам внимание на

shudder ['ʃʌdə]
I. v главно прен. потръпвам, изтръпвам, тръпна (от ужас), побиват ме тръпки
I SHUDDER to think/at the thought тръпки ме побиват, като си помисля
to SHUDDER at the sight of изтръпвам при вида на
to SHUDDER with cold треперя от студ
II. n потръпване
it gives me the SHUDDERs разг. ужасява ме

shuffle [ʃʌfl]
I. 1. влача/тътря си краката, влача се, тътря се
2. въртя се, шавам
3. бъркам, разбърквам (картu и пр.)
to SHUFFLE the cards прен. разменям ролите, опитвам нов курс/политика
4. размествам, преразпределям
5. извъртам, усуквам, шикалкавя
6. върша нещо как да е, претупвам
shuffle into навличам (дреха), набутвам
to SHUFFLE oneself into прен. набутвам се в
shuffle off свалям, свличам (дреха)
смъквам, свалям, отървавам сe от (отговорност и пр.)
to SHUFFLE off responsibility on to others прехвърлям отговорност на други
shuffle on навличам, слагам (дреха)
shuffle out of измъквам се от, отмахвам, пропъждам от (мисълта си и пр.)
shuffle through свършвам как да е, претупвам
II. 1. влачене, тътрене (на краката)
2. танцова стъпка с провличане на крак
3. (ред за) разбъркване на карти
4. разместване, преразпределение, преустройство (на правителство)
5. извъртане, усукване, шикалкавене, измама, мошеничество

shuffleboard ['ʃʌflbɔ:d]
вж. shovelboard

shun [ʃʌn]
v (-nn-) отбягвам, избягвам, бягам от (и прен.)

shunt [ʃʌnt]
I. 1. премествам
2. жп. маневрирам, вкарвам в друга/глуха линяя, отвеждам на запасен коловоз
3. ел. шунтирам, включвам паралелно
4. отлагам
отбягвам, отклонявам (разискване) (on to another subject към друг въпрос), прен. слагам под миндера/в архивата, пращам (някого) в глуха линия
5. ам. снова (between)
6. разг. отивам си, разкарвам се
II. 1. жп. маневра, стрелка, отклонение, прекарване на запасен коловоз
2. ел. шунт
3. sl. авт. сблъскване, катастрофа

shunter ['ʃʌntə]
n жп. стрелочник

shush [ʃʌʃ]
v шъткам
SHUSH! шт.!

shut [ʃʌt]
1. затварям (се), заключвам (се)
to SHUT the door against/on someone, to SHUT the door in someone's face затварям някому вратата, затварям вратата под носа на някого
to SHUT one's head/mouth/trap разг. затварям си устата, мълча
2. прещипвам, приклещвам
to SHUT one's finger/dress in the door прещипвам си пръста/затискам си роклята на вратата
to be SHUT of someone sl. отървавам се от някого
shut away уединявам, изолирам, затварям, прен. прогонвам (мисъл, чувство)
shut down смъквам (се), затварям (се) надолу (за прозорец, капак и пр.), затварям, закривам (предприятие и пр.), прекратявам работа (за предприятие)
спускам се (за нощ) (on върху, над)
shut in затварям, заключвам, заграждам, заобикалям, изолирам
shut down
shut off изключвам, спирам (машина, ток и пр.)
изолирам (from от)
shut out не (до) пускам да влезе, не допускам, изключвам (възможност и пр.), закривам (гледка)
сп., картu преча на (противника) да отбележи точка/да обяви свой цвят
shut to затварям се, заключвам се (за врата и пр.)
shut up затварям (и в затвор), заключвам, прибирам на сигурно място, разг. накарвам да млъкне, затварям (някому) устата, млъквам, затварям си устата
SHUT up! млък (ни)! да мълчиш! to SHUT up shop затварям магазин (вечер или за постоянно), оттеглям се от работа, преставам да работя

shut-down ['ʃʌtdaun]
n закриване (на предприятие и пр.)

shut-eye ['ʃʌtai]
n разг. дрямка, сън, подремване

shut-in ['ʃʌtin]
1. a затворен, изолиран
2. n ам. инвалид, човек, принуден да пази стаята

shut-off ['ʃʌtɔf]
n тех. изключване, спиране, савак, затвор, клапан

shut-out ['ʃʌtaut]
1. сп. попречване на противника да отбележи точки
2. бридж баражен анонс (и SHUT-OUT bid)

shutter ['ʃʌtə]
I. 1. капак, кепенк (ни прозорец), жалузи
2. тех. шибър, клала, фот. затвор, обтуратор
3. стр. кофраж
II. v слагам кепенци/капаци на, спускам кепенците/капаците

shuttering ['ʃʌtəriŋ]
n стр. кофраж

shuttle [ʃʌtl]
I. 1. совалка
2. тех. затвор (на шлюз)
3. редовен рейс/влак (обслужващ кратко разстояние) (и SHUTTLE bus/train/service)
space SHUTTLE многократно използваема космическа ракета, совалка
SHUTTLE diplomacy пол. дипломация на совалката
II. v снова, движа/подмятам напред-назад

shuttlecock ['ʃʌtlkɔk]
I. 1. сп. волан (топка с перце), бадминтън
2. нещо, което постоянно се подмята напред-назад
II. v подмятам (напред-назад), снова

shy [ʃai]
I. 1. плашлив
2. свенлив, срамежлив, стеснителей, плах, боязлив
to be SHY of (и с ger) стеснявам се от/пред/да
to fight SHY of someone /of doing something отбягвам някого/да върша нещо
3. sl. комуто не доcтига
който е изгубил (of, on)
I'm three quid SHY загубих три лири (особ. на покер)
he looks 10 years SHY of sixty изглежда с десет години по-млад от шейсетте
4. неплодовит (за животно, растение)
II. 1. плаша се (за кон) (at от)
2. прен. дърпам се, плаша се, не се решавам
резервирам се (from, away from, at)
III. v хвърлям, мятам
замервам (at)
IV. 1. хвърляне, мятане, удар
to have/take a SHY at замервам по
2. опит (at doing something да направя нещо)
3. разг. злонамерено подмятане, камък в градината (at someone на някого)

Shylock ['ʃailɔk]
n жесток лихвар/кредитор

shyster ['ʃaistə]
n ам. нечестен адвокат, мошеник, шарлатанин

Si [si:]
n муз. си

siamang ['saiəmæŋ]
n зоол. голям гибон (Symphalangus syndactylus)

Siamese [saiə'mi:z]
I. a сиамски
II. 1. n (pl без изменение) сиамец, сиамци
2. сиамски език

Sib [sib]
1. a сроден
2. n роднина (to на), брат, сестра

Siberian [sai'biəriən]
1. a сибирски
2. n сибирец

sibilant ['sibilənt]
a, n фон. съcкав/шипящ (звук)

sibilate ['sibileit]
v произнасям съскаво

sibling ['sibliŋ]
n брат, сестра
SIBLING species антроп. сродни/близки видове

Sibyl ['sibil]
1. пророчица, гадателка
2. вещица, магъосница

sic [sik]
I. adv лат. така
II. вж. sick

sicative ['sikətiv]
1. a сикативен, сушилен
2. n сикатив

sice [sais]
n шест (на зар)

sick [sik]
I. 1. болен
to take SICK разг. разболявам се
to fall SICK ам. разболявам се
SICK headache мигрена
SICK smell неприятна миризма, миризма на болеcт
2. predic на когото му се повръща/повдига/гади
to feel SICK повръща ми се
I'm going to be SICK ще повърна
to be SICK to/at the stomach ам. повръща ми се
3. predic отвратен, раздразнен, ядосан
it makes me SICK отвращава ме, противно ми е
it's enough to make one SICK просто да се отвратиш
to be SICK with someone яд ме е на някого
to be SICK (and tired) of (и с ger) омръзнало ми е да
to be SICK to death/to the back teeth of до гуша ми е дошло от
4. predic нещастен
разочарован (at, about)
тъжен, натъжен, тъгуващ (for)
to be SICK at failing to pass the exam мъчно ми е, че не съм издържал изпита
to be SICK for home мъчно ми е за дома/за родината
to be SICK at heart тъгувам, натъжен съм
5. attr болен, болезнен (и прен.), перверзен, извратен
SICK look болезнен вид, вид на болен
SICK humour/jokes черен хумор/шеги
6. нуждаещ се от ремонт (за кораб), ам. разклатен (за предприятие, икономика)
7. ам. изтощен, слаб (за почва)
8. ам. съвсем изостанал (в състезание)
II. n the SICK болните
III. v разг. повръщам (и с up)
IV. ам. и sic v обик. imp дръж! (на куче)

sick-bay ['sikbei]
n мор. лазарет

sick-bed ['sikbed]
n легло на/за болен

sick-benefit ['sikbenifit]
n осигуровка/помощ при заболяване

sick-call ['sikkɔ:l]
1. посещение/повикване при болен
2. воен. записване на болни

sicken [sikn]
1. разболявам се, заболявам, поболявам се
to be SICKENing for проявявам признаци на, разболявам се от
2. отвращавам, гади ми се, противно ми става/е, лошо ми става
to SICKEN at something /at the thought of something лошо ми става/гадно ми e като гледам/като си помисля за нещо
to SICKEN of something омръзва ми/опротивява ми/до гуша ми идва от нещо

sickening ['sikniŋ]
a отвратителен, гаден, противен
SICKENING fear сковаващ страх

sick-flag ['sikflæg]
n мор. жълто знаме (знак за карантина)

sickle [sikl]
1. сърп
2. SICKLE Лъв (съзвездие и зодиакален знак)
3. attr сърповиден
SICKLE moon полумесец, лунен сърп

sick-leave ['sikli:v]
n отпуск по болеcт

sick-list ['siklist]
n списък на болни
to be on the SICK-LIST отсъствувам по болеcт

sickly ['sikli]
I. 1. болнав, хилав, нездрав (за цвят на лицето и пр.)
2. бледен, слаб, мъждукащ (за светлина)
3. блед, тъжен (за усмивка)
4. нездравословен (за климат)
5. гаден, противен (за миризма, вкус)
6. прен. сладникав, сладникаво-сантиментален
II. v ост. придавам болнав/нездрав цвят/вид на

sickness ['siknis]
1. болеcт, боледуване
2. повръщане, гадене

sick-pay ['sikpei]
n заплата на болен служител/работник

sick-room ['sikrum]
n стая на/за болен/болни

side [said]
I. 1. страна (на предмет, въпрос и пр.)
the right/wrong SIDE лицето/опакото
SIDE by SIDE един до друг, рамо до рамо, задружно
by someone's SIDE до някого, сравнен с някого
to put something to one SIDE слагам нещо настрана, отлагам нещо
to look on the bright/dark/gloomy SIDE of things гледам розово/мрачно на нещата, оптимист/песимист съм
to study all SIDEs of a question проучвам/разглеждам въпрос от всички страни/всестранно
there are two SIDEs to the story историята има две страни
on this SIDE (of) отсам
on that SIDE (of) оттатък, отвъд
2. геом. стена, повърхност
3. бряг, склон
4. ръб, край (на тротоар и пр.)
5. страна, линия (родствена)
on the father's/mother's SIDE по бащина/майчина линия
6. половина от заклано животно (по дължина), плешка, бут
7. страна (при спор и пр.), отбор, партия
to take SIDEs вземам страна
to take SIDEs with поддържам
to be on someone's SIDE на страната на някого съм, поддържам/подпомагам някого
to let the SIDE down излагам отбора/партията си, представям се зле
on SIDE сп. правилно, не в засада
off SIDE сп. офсайд, (в) положение на засада
to be on the right SIDE поддържам властвуващата партия/властвуващите
8. отдел, профил (на учебно заведение)
9. sl. важничене, фукане
to put on SIDE важнича, фукам се
to have no SIDE, to be without SIDE скромен съм, не се фукам
10. attr страничен, маловажен, второстепенен, допълнителен (към главно ядене), кос (за поглед)
SIDE effect страничен ефект (на лекарство и пр.)
to burst/split one's SIDEs (with laughter) пукам се/треса се от смях
to get on the blind/soft SIDE of someone намирам слабото място на някого
to get on the right SIDE of someone спечелвам благоволението/благоразположението на някого
to keep on the right SIDE of someone гледам да не раздразня/да не изгубя благоразположението на някого
to keep on the right SIDE of the law не нарушавам законите
to be on the right/wrong SIDE of fifty нямам още/надхвърлил съм петдесетте (години)
on the long/high/low, etc. SIDE малко дълъг/висок/нисък и пр., въздълъг/доста висок/възнисък и пр.
on this SIDE the grave на този свят, докато сме живи
on this SIDE idolatry почти, но не съвсем с преклонение
II. v to SIDE with вземам страната на, поддържам

side-arms ['saida:mz]
n pl сабя, нож, ам. револвер (който се носи на поясен ремък)

sideboard ['saidbɔ:d]
1. бюфет (мебел)
2. странична дъска (на каруца и пр.)

sideburns ['saidbə:nz]
n рl разг. бакенбарди

side-car ['saidka:]
1. кош на мотоциклет
2. вид коктейл

side-dish ['saiddiʃ]
n леко допълнително блюдо

side-face ['saidfeis]
n профил

side-glance ['saidgla:ns]
1. поглед изкосо
2. намек

side-kick ['saidkik]
1. n ам. sl. приятел/другар
2. подчинен, съдружник

sidelight ['saidlait]
1. странична светлина, страничен прозорец/фар/фенер и пр
2. случайни/странични сведения, ново осветление (на въпрос и пр.)

side-line ['saidlain]
I. 1. странична работа/занимание/интереси
2. стока, която се продава покрай главната
3. сп. странична черта на игрище
рl пространството зад чертата на игрище, място за зрителите
to put someone on the SIDE-LINEs прен., сп. изваждам някого от строя
on the SIDE-LINEs като зрител
II. v сп. изваждам (играч) от строя

sidelong ['saidlɔŋ]
a движещ се встрани, кос (за поглед)

sideman ['saidmən]
n (pl-men) ам. оркестрант (особ. в джазов оркестър)

sidereal [sai'diəriəl]
1. звезден
2. астрономически, звезден (за година, час и пр.)

siderite ['sidərait]
n минер. сидерит

side-saddle ['saidsædl]
n дамско седло

side show ['said,ʃou]
1. странична атракция (на панаир, цирк и пр.)
2. странично/маловажно събитие/случка, странично занимание

side-slip ['saidslip]
I. 1. авт. занасяне
2. ав. плъзгане на крило
3. sl. извънбрачно дете
II. 1. авт. занасям
2. ав. плъзгам се на крило

sidesman ['saidzmən]
n (pl-men) заместник-епитроп

side-splitting ['said,splitiŋ]
1. много/ужасно смешен
2. гръмогласен (за смях)

side-step ['saidstep]
I. 1. стъпка/отстъпване встрани
2. странично стъпало
II. 1. отстъпвам/дръпвам се настрана
2. отбягвам (удар и пр.), заобикалям (въпрос)

side-stroke ['saidstrouk]
1. сп. плуване на една страна
2. страничен удар

side-track ['saidtræk]
I. n жп. запасен/страничен коловоз
to get on to a SIDE-TRACK разг. отклонявам се от въпроса
II. 1. жп. вкарвам в запасен/страничен коловоз
2. отклонявам (някого) от целта, отклонявам разглеждането на, отлагам, забавям

side-view ['saidvju:]
n профил, страничен изглед/вид

sidewalk ['saidwɔ:k]
n ам. тротоар
SIDEWALK superintendent шег. зяпач при строеж и пр

sideward ['saidwəd]
a adv кос (о), на верев, отстрани, с рамото напред

sidewards ['saidwədz]
вж. sideward

sideway ['saidwei]
вж. sideward

sideways ['saidweiz]
вж. sideway

side-whiskers ['saidwiskəz]
n pl бакенбарди

side-wind ['saidwind]
1. страничен вятър
2. косвено влияние, прен. косвен път

sidewinder ['saidwaində]
1. силен страничен удар (с юмрук)
2. вид гърмяща змия (Crotalus cerastes)

siding ['saidiŋ]
1. вж. side-track
2. ам. стр. обшивка (на ограда)

sidle [saidl]
1. вървя/движа се с рамото напред
2. промъквам се боязливо/предпазливо (along, away, in, out up)

siege [si:dʒ]
I. 1. воен. обсада
state of SIEGE обсадно положение
to lay SIEGE to обсаждам (град и пр.), прен. преследвам, не оставям на мира
to raise a SIEGE вдигам обсада
2. ост. трон, ранг, положение
3. ам. продължително боледуване/напрежение
II. ост. besiege

sienna [si'enə]
n сиенска пръст, сиена, вид охра

sierra [si'erə]
1. n исп. планинска верига с остри върхове
2. вид испанска скумрия (Scomberomorus)

siesta [si'estə]
n исп. следобедна почивка/сън

sieve [siv]
I. 1. сито, решето
to have a head/memory like a SIEVE нищо не мога да запомня, имам много слаба памет
2. филтър
3. плямпало, дрънкало, човек, който не може да пази тайна
II. 1. пресявам
2. филтрирам

sift [sift]
1. пресявам
отсявам (from от) (и с out)
2. ръся, наръсвам, поръсвам
3. прен. пресявам, проучвам основно
разграничавам, отделям (и с out)
4. прониквам (за пясък и пр.) (through през, into в), процеждам се, прониквам (за светлина)

sifter ['siftə]
n сито, решето

sigh [sai]
I. 1. въздишам, въздъхвам
to SIGH a long sigh въздишам дълбоко
to SIGH with relief/for grief въздишам с облекчение/от скръб
2. стена (за вятър)
3. копнея, тъгувам, въздишам (for за, по)
4. казвам с въздишка (forth, out)
II. 1. въздишка, стон
to give/heave a SIGH of въздишам от (облекчение и пр.)
2. стон, стенание (на вятър)

sight [sait]
I. 1. зрение
short/long SIGHT късогледство/далекогледство
2. поглед, обсег на погледа, зрително поле
to catch SIGHT of, to have/get a SIGHT of виждам, зървам, съзирам, забелязвам
to lose SIGHT of изгубвам от погледа си, изпускам от очи/поглед, загубвам дирите на, нямам новини от, забравям, не вземам предвид
to keep something /someone in SIGHT не изпускам нещо/някого от погледа си
to keep in SIGHT of something движа се така, че да не загубя нещо от погледа си
to come in SIGHT появявам се
at (the) SIGHT of при вида на, като видя
at first SIGHT от/на пръв поглед
to be in/within SIGHT виждам (се), съзирам (се)
близо съм (of до)
out of SIGHT невидим, скрит (от погледа), ам. прекалено скъп, недостъпен
to be out of SIGHT не се виждам/съзирам
to go/pass out of SIGHT изгубвам се от погледа, изчезвам
to keep out of SIGHT крия се, не се мяркам
to keep out of someone's SIGHT не се мяркам пред очите на някого
to put out of SIGHT скривам, пренебрегвам
out of SIGHT, out of mind далеч от очите, далеч от сърцето
out of my SIGHT! махай се! да ми се махаш от очите! payable on SIGHT търг. платим при представяне (за полица и пр.)
to play/translate at SIGHT свиря/превеждам прима виста
to know someone by SIGHT зная някого (без да сме се запознавали)
I can't bear the SIGHT of him не мога да гo търпя/понасям/гледам
3. гледна точка, преценка
in my SIGHT по моя преценка
in the SIGHT of God в очите на бога
4. гледка
рl забележителности, природни красоти, туристически обекти
to see the SIGHTs разглеждам забележителностите
5. разг. смешна гледка, посмешище
to make a SIGHT of oneself правя ce на карикатура
what a SIGHT you are! виж се на какво приличаш/какво си плашило! she does look a SIGHT! цяло плашило/карикатура e
6. воен. мерник, визир
front SIGHT мушка, визиране
to take a SIGHT прицелвам се, визирам
7. воен. прицел
to set one's SIGHTs on прен. имам/избирам си за цел
8. разг. много, куп, безброй
a SIGHT of money луди пари
a long SIGHT better далеч по-добър/добре
he is a SIGHT too clever твърде хитър e
not by a long SIGHT съвсем не, никак
II. 1. виждам, съзирам, забелязвам
2. наблюдавам (звезда и пр.) с телескоп
3. нясочвам (оръжие), визирам, прицелвам се
4. воен. снабдявам (пушка и пр.) с прицелни приспособления

sighted ['saitid]
1. воен. с мерник (за оръжие)
2. с (нормално) зрение, зрящ

sightless ['saitlis]
1. сляп, лишен от зрение
2. невидим

sightly ['saitli]
1. хубав, с приятна външност, привлекателен
2. ам. от който/където има хубав изглед

sight-read ['saitri:d]
v (-read) чета ноти/свиря по ноти прима виста

sightseeing ['saitsi:iŋ]
n разглеждане на забележителности
to go SIGHTSEEING разглеждам забележителности

sightseer ['saitsi:ə]
n турист, екскурзиант

sigil ['sidʒil]
1. печат
2. магически знак/образ

sign [sain]
I. 1. знак (и на зодиак), белег, признак, симптом (и мед.), следа, символ
SIGN manual ист. саморъчен подпис/знак
SIGN of the cross прекръстване
to make the SIGN of the cross прекръствам (се)
to converse by SIGNs разговарям със знаци/жестове
as a SIGN of в знак на
SIGN of the times (характерен) белег на времето/епохата
no/little SIGN of никакъв/почти никакъв признак на/следа от
there was no SIGN of him нямаше го никакъв, беше изчезнал
the weather shows SIGNs of improvement има изгледи времето да се оправи
to make no SIGN не давам никакъв знак, не давам да се разбере каквомисля/как реагирам
2. мат. знак
positive/plus SIGN плюс
negative/minus SIGN минус
3. таен знак, парола (и воен.)
SIGN and countersign парола и отговор
4. пътепоказател, знак, табела, фирма, реклама
road SIGNs пътни знаци
at the SIGN of the Red Lion в заведението кръчмата Червения лъв
5. знамение, поличба
6. ам. следа (на диво животно)
7. attr ез. знаков
II. 1. давам/правя знак (to на)
2. подписвам (се) (и refl)
to SIGN one's name to a cheque подписвам (се на) чек
to SIGN a bill into law ратифицирам закон
sign away отказвам се от, преотстъпвам писмено (права, имот и пр.)
sign in/into записвам (се), зарегистрирам (се) (в)
sign off рад. обявявам края на програма, разг. приключвам (работа)
sign on наемам (работници), вземам във войската и пр., постъпвам на работа/във войската (с договор, за даден период), зарегистрирам се като безработен, рад. обявявам началото на предаване, записвам се (за екскурзия и пр.)
sign out подписвам се при напускане (на болница и пр.), подписвам се (при даване/вземане на нещо)
to SIGN books out of a library подписвам се при заемане книги от библиотека
sign over потвърждавам с подпис продажбата (на)
sign up sign on, записвам (се) (в клуб и пр.), убеждавам (някого) да подпише договор и пр., привличам, осигурявам си поддръжката/участието (на някого)

signal [signl]
I. 1. сигнал, знак, сигнализация, семафор
2. ел. импулс
3. воен. знак, сигнал, повод
II. 1. давам знак/сигнал на/за, сигнализирам на/за (и с to) to SIGNAL a message предавам съобщение със сигнали
to SIGNAL that one is about to turn left/right сигнализирам, че ще правя ляв/десен завой, давам ляв/десен мигач
2. ез. характерен белег съм за (дадена форма/функция)
3. attr сигнален, изключителен, забележителен

signal-book ['signlbuk]
n воен. код, шифър от условни знаци

signal-box ['signlbɔks]
n жп. блокпост
n сигнална будка

signal corps ['signl,kɔ:]
n рl ам. воен. свързочни войски

signalize ['signəlaiz]
1. отпразнувам, отбелязвам (събиmue)
2. изтъквам, прославям

signally ['signəli]
adv изключително, забележително
to fail SIGNALLY претърпявам пълен неуспех
to fail SIGNALLY to съвсем не успявам да

signalman ['signlmən]
1. жп. стрелочник
2. воен. свързочник

signatory ['signətəri]
1. юр. a подписващ (договор, документ)
2. n подписваща/участвуваща страна (в договор и пр.)

signature ['signətʃə]
1. подпис, подписване
2. печ. сигнатура
3. муз. ключ (и key SIGNATURE)
4. рад. мелодия/сигнал при откриване на дадена програма, музикална шапка (и SIGNATURE tune)
5. ам. лекарски указания върху рецепта

signboard ['sainbɔ:d]
вж. sign

signet ['signit]
n (частен) лечат
the SIGNET ист. кралският печат

signet-ring ['signitriŋ]
n пръстен с печат

significance [sig'nifikəns]
n значение, значителност, важност, значимост
look of deep SIGNIFICANCE многозначителен поглед
of great/little SIGNIFICANCE от голямо/малко значение
of no SIGNIFICANCE без значение

significant [sig'nifikənt]
1. смислов, със значение, значим
изразяващ (of)
2. знаменателен, показателен (of за)
3. важен, значителен

signification [,signifi'keiʃn]
1. значение, смисъл (на дума и пр.)
2. посочване, изразяване

significative [sig'nifikətiv]
a показващ, изразяващ (of)

signify ['signifai]
1. изразявам (съгласие и пр.)
давам да се разбeре (that че)
2. показвам, означавам, знача
3. имам значение, важен съм
it doesn't SIGNIFY няма значение, нщцо от това, не е важно
it signifies little/much няма особено/има голямо значение

sign-language ['sainlæŋgwidʒ]
n разговаряне чрез знаци/жестове

signor [si:'njɔ:]
n ит. синъор, господин

signora [si:'njɔ:rə]
n ит. синъора, госпожа

signorina [si:njə'ri:nə]
n ит. синъорина, госпожица

signpost ['sainpoust]
n пътепоказател
n указателен стълб

silage ['sailidʒ]
n силаж

silence ['sailəns]
I. 1. мълчание, безмълвие, тишина
dead/blank SILENCE пълно мълчание, мъртва тишина
in SILENCE мълчаливо, с мълчание
to pass over in SILENCE не споменавам, отминавам с мълчание, не протестирам срещу
to keep/maintain/observe SILENCE мълча, пазя мълчание/тишина
to break the SILENCE нарушавам мълчанието, заговорвам
SILENCE gives consent мълчанието е знак за съгласие
to put/reduce to SILENCE накарвам да млъкне
2. забрава, забвение
to pass into SILENCE бивам забравен, потъвам в забвение
II. 1. накарвам да млъкне/замълчи, смълчавам, заглушавам
2. успокоявaм, умирявам (дете и пр.)

silencer ['sailənsə]
n тех. (шумо) заглушител

silent ['sailənt]
1. тих, мълчалив, безмълвен, ням (за филм)
to be/keep SILENT мълча, не говоря
2. мълчалив, неизказан
the SILENT majority обикновените хора, които рядко си изказват мнението
3. ез. ням, който не се произнася (за буква)
4. безшумен, тих, замлъкнал, затихнал, смълчан
SILENT butler ам. съд за събиране отпадъци от маса и пр.
the SILENT service ам. воен. подводният флот

Silesia [si'li:ʃə]
n вид плат за подплата

silhouette [,silu'et]
I. n силует, очертание, профил
II. 1. обик. pass откроявам се, очертавам се (against на фона на)
2. изобразявам като силует

silica ['silikə]
n хим., минер. силициев двуокис, кварц, кремък

silicate ['silikət]
n хим. силикат

siliceous [si'liʃəs]
a хим. силициев

silicify [si'lisifai]
v превръщам (се) в/напоявам (се) със силикат

silicious вж. siliceous

silicon ['silikən]
n хим. силиций

silicone ['silikoun]
n хим. силоксан, силикон

silicosis [,sili'kousis]
n мед. силикоза

silk [silk]
1. коприна
SILK culture бубарство
2. копринена дреха, копринена мантия на държавен адвокат
рl копринена униформа на жокей, борец и пр.
to take SILK ставам държавен адвокат
3. разг. държавен адвокат
4. коса, коприна (на царевица и пр.)
5. attr копринен

silk cotton ['silk,kɔtn]
вж. kapok

silken ['silkən]
1. като коприна, копринен (за коса и пр.), мек, кадифян (за глас)
2. ост. копринен, облечен в коприна
3. подмилкващ се, подкупващ, предразполагащ

silk-grower ['silkgrouə]
n бубар

silk hat ['silk,hæt]
n цилиндър (шапка)

silk stocking ['silk,stɔkiŋ]
I. 1. елегантен
2. богат, аристократичен
II. 1. богато/елегантно облечен човек
2. богаташ, аристократ

silkworm ['silkwə:m]
n копринена буба (Bombyx mori)

silky ['silki]
вж. silken

sill [sil]
1. подпрозоречна дъска, разширен перваз
2. праг, стъпало (на врата, шлюз)
3. стр. подлога, напречна греда
4. геол. силов поток, пластова интрузия, внедрен/интрузивен пласт
5. мин. долнище на въглищен пласт

sillabub ['siləbʌb]
n десерт от каймак, захар и вино

silly ['sili]
I. 1. глупав
2. ам. разг. замаян, зашеметен
to knock someone SILLY зашеметявам някого (с удар)
3. ост. наивен, безпомощен
SILLY season жур. постен/мъртъв сезон
II. n глупчо, глупак, наивник

silo ['sailou]
I. n силоз, силажна яма
II. v силажирам

silt [silt]
I. n тиня, нанос, утайка
II. v обик. с up затлачвам (се) /задръствам (се) с тиня
to SILT through просмуквам се

Silurian [si'luəriən]
1. геол. a силурски
2. n силур (ски период)

silvan ['silvən]
n поет. горски

silver ['silvə]
I. 1. сребро
worked with SILVER текст. със сребърни нишки
2. събир. сребърни монети, дребни пари, сребърни предмети
to change into SILVER развалям (банкнота) в дребни пари
table SILVER (сребърни) прибори
3. сребърен цвят/блясък
4. attr сребърен
SILVER wedding сребърна сватба, сребрист, мек, ясен (за звук)
to have a SILVER tongue красноречив съм
every cloud has a SILVER lining всяко зло за добро, всяко нещо си има и добрата страна
the SILVER screen киното
II. 1. посребрявам (u прен.), сребрея
2. амалгамирам (стъкло)

silver birch ['silvə,bə:tʃ]
n бяла бреза (Betula alba)

silver-fir ['silvəfə:]
n бяла/сребриста ела (Abies pectinata)

silver fish ['silvə,fiʃ]
1. вид сребриста рибка (Carassius auratus)
2. вид безкрило насекомо (Lepisma saccharina)

silver fox ['silvə,fɔks]
n сребърна лисица (Vulpes fulva)

silver-gilt ['silvəgilt]
n позлатено сребро, имитация на позлата върху сребро

silvern ['silvən]
a поет. ост. сребърен, сребрист

silver paper ['silvə,peipə]
1. станиол
2. тънка увивна хартия

silver-plate ['silvəpleit]
I. n събир. сребърни/посребрени съдове/прибори
II. v посребрявам

silver-point ['silvəpɔint]
n изк. (рисунка с) молив със сребърен връх

silver-sand n ситен кварцов пясък

silverside ['silvəsaid]
1. най-хубавата част от бута
2. ам. вид дребна рибка със сребърни ивици (и SILVERSIDEs)

silversmith ['silvəsmiθ]
n майстор/търговец на сребърни изделия

silverstick ['silvəstik]
n висш придворен офицер (и S.)

silver-tongued ['silvə,tʌŋd]
a красноречив, сладкодумен, сладкогласен

silverware ['silvəwɛə]
n сребърни изделия/съдове/прибори

silverweed ['silvəwi:d]
n бот. вид очеболец (Potentilla anserina)

silvery ['silvəri]
1. сребрист
2. ясен, звънлив, сребрист

silviculture ['silvikʌltʃə]
n лесовъдство

simian ['simiən]
I. 1. от рода на човекоподобните маймуни
2. маймуноподобен, маймунски
II. n човекоподобна маймуна

similar ['similə]
a подобен (и геом.), сходен, приличен
от същия вид (to)

similarity [simi'læriti]
n подобие (и геом.), сходство, прилика

similarly ['similəli]
udv по същия начин, също така

simile ['simili]
n лит. сравнение

similitude [si'militju:d]
1. подобие, прилика, образ, вид
in the SIMILITUDE of във вид на
2. simile
to talk in SIMILITUDEs говоря с/правя сравнения

simmer ['simə]
I. 1. къкря, варя/вря на тих огън, оставям да поври/покъкри
2. прен. надигам се, разпалвам се (за гняв и пр.), едва се сдържам
to SIMMER with rage/laughter едва сдържам гнева/смеха си
simmer down изварявам/извирам бавно, прен. уталожвам се, успокоявам се, стихвам
simmer over прен. преливам
II. n къкрене
to keep at a/on the SIMMER оставям да къкри

simnel ['simnəl]
n вид коледен/великденски сладкиш (и SIMNEL cake)

simoniac [si'mouniæk]
n човек, провинен в симония

simon-pure ['saimən,pjuə]
1. истински, автентичен
2. чист, праведен
3. привидно чист, лицемерен
the real SIMON-PURE самият той, самото то

simony ['siməni]
n симония (търговия с църковни длъжности)

simoom [si'mu:m]
n самум (вятър)

simoon [si'mu:n]
вж. simoom

simp [simp]
разг. съкр. от simpleton

simper ['simpə]
I. v усмихвам се престорено/превзето/глуповато
II. n престоpена/превзета/глуповата усмивка

simple [simpl]
I. 1. прост (не сложен)
SIMPLE equation уравнение от първа степен
SIMPLE fraction правилна дроб
2. лесен, прост
as SIMPLE as ABC/as shelling peas много просто/лесно, просто като фасул
3. прост, неукрасен (за стuл и пр.), семпъл, скромен, обикновен (и за произход)
the SIMPLE life прост/естествен/природосъобразен живот
4. естествен, непринуден, искрен, простодушен
5. лековерен, наивен, прост, глупав
SIMPLE Simon глупчо
6. малоумен
7. същински, истински, чист
the SIMPLE truth самата/чистата истина
SIMPLE fact факт, истина
II. 1. лековита билка
2. лекарство от билки
3. обикновен/прост човек
4. глупак

simple-hearted ['simpl,ha:tid]
a откровен, простосърдечен

simple-minded ['simpl,maindid]
1. a l. simple-hearted
2. лековерен, наивен
3. глупав, глуповат

simpleton ['simpltən]
n глупак

simplex ['simpleks]
n грам. проста (неnроизводна) дума

simplicity [sim'plisiti]
1. простота
2. леснота
it's SIMPLICITY itself разг. съвсем лесно/просто е
3. непринуденост, откровеност, естественост
4. наивност, лековерие, глупост

simplification [,simplifi'keiʃn]
n опростяване, нещо опростено

simplify ['simplifai]
v опростявам, опростотворявам, правя по-лесен/по-прост

simplism ['simplizm]
n опростенчество, повърхностен подход

simplistic [sim'plistik]
a опростенчески, прекалено опростен

simply ['simpli]
1. просто, скромно
2. лесно
3. просто, само
it's SIMPLY a matter of това е само/просто въпрос на
4. съвсем, много, просто
it's SIMPLY terrible това е просто ужасно
SIMPLY beautiful много красив

simulacrum [,simju'leikrəm]
1. n (pl-cra) лат. подобие, образ, изображение
2. смътна/измамна прилика, измама, преструвка

simulate ['simjuleit]
v преструвам се, симулирам, правя се/преструвам се на, представям се като, правя се да приличам на, имитирам
SIMULATEd innocence/enthusiasm престорена наивност/възторг
SIMULATEd fur имитация на кожа
to SIMULATE illness правя се/преструвам се на болен
a chameleon SIMULATEs its surroundings хaмелеонът се мени според средата

simulation [,simju'leiʃn]
n преструване, симулиране, симулация, имитиране, имитация

simulator ['simjuleitə]
1. симулант
2. тех. моделиращо устройство, имитатор, ав. тренажер

simulcast ['simjulka:st]
v предавам едновременно по радиото и по телевизията

simultaneity [,siməltə'ni:iti]
n едновременност

simultaneous [siməl'teinjəs]
a едновременен

simultaneously a едновременно

sin [sin]
I. 1. грях, греховност
to live in SIN живея греховно, имам извънбрачни отношения, прелюбодействувам
SIN offering дар/приношение за опрощаване на греховете, изкупителна жертва
2. разг. провинение, простъпка, нарушение, прегрешение (against спрямо)
it's a SIN to грехота/безобразие е да
like SIN sl. здравата
for my SINs шег. за изкупление на греховете ми
II. v (-nn-) греша, съгрешавам, извършвам грях
прегрешавам, извършвам прегрешение (against)
to SIN against propriety нарушавам благоприличието
more SINned against than SINning достоен по-скоро за съчувствие/съжаление, отколкото за обвинение

sinapism ['sinəpizm]
n мед. синапизъм, синапена хартия/лапа

since [sins]
I. adv с перфектни времена оттогава, след това, с прости времена преди
I have not seen him SINCE не съм го виждал оттогава
it has SINCE been rebuilt след това бе възстановено
more than ever before or SINCE повече от всякога
ever SINCE оттогава насам
long SINCE отдавна, от дълго време насам
he did it many years SINCE той направи това преди много години
I saw him not long SINCE видях го неотдавна
II. prep от (дадено време, събитие в миналото)
SINCE the war от войната насам
SINCE that time, SINCE then оттогава (насам/досега)
III. 1. откакто
SINCE I have known him откакто го познавам
how long is it SINCE you were in London? преди колко време беше в Лондон? how long is it SINCE you haven't seen him? откога не си го виждал
2. тъй като, щом като, понеже
SINCE you wish it щом (като) искаш/желаеш

sincere [sin'siə]
a искрен, прям

sincerely [sin'siəli]
adv искрено, откровено
SINCERELY yours искрено Ваш (завършък на неофициално писмо)

sincerity [sin'seriti]
n искреност, откровеност, прямота
speaking in all SINCERITY искрено казано

sinciput ['sinsipʌt]
n анат. лоб, синципут

sine [sain]
n мат. синус

sinecure ['sainikjuə]
n синекура

sine die [,saini'daii]
adv лат. за неопределено време

sine qua non [,sainikwei'noun]
nлат. задължително условие

sinew ['sinju:]
1. сухожилие
2. pl мускули, прен. сила, енергия, издръжливост
3. рl прен. движеща сила, опора
the SINEWs of war пари, парични средства

sinewless ['sinjulis]
a слаб, отпуснат

sinewy ['sinjui]
1. жилест (за месо)
2. жилав, здрав, мускулест, жилест
3. прен. стегнат (за стил), строг (за език)

sinful ['sinful]
a грешен, греховен, престъпен

sing [siŋ]
1. пея, изпявам
to SING to sleep приспивам с песен
2. пригоден/лесен съм за пеене
3. свиря, пея, бръмча (за насекомо), свиря, свистя (за вятър, куршум и пр.), шушна, свиря (за чайник и пр.), бръмча, буча (за уши)
4. възпявам, славя
съчинявам стихове за (и с of)
5. ам. sl. признавам си/издавам всичко, издавам майчиното си мляко
sing in посрещам (новата година) с песни
sing out изпращам (старата година) с песни
викам, провиквам се, извиквам (for someone някого)
sing up пея по-силно

singe [sindʒ]
I. v леко изгарям (при гладене), опърлям, пърля
to SINGE one's wings опарвам се, опарвам си пръстите
SINGEd cat човек, който е по-добър, отколкото изглежда
II. n леко изгаряне, опърляне

singer ['siŋə]
1. певец
2. пойна птица
3. поет

singhalese [siŋgə'li:z]
I. a сингалски, от/на Шри Ланка
II. 1. сингалец, жител на Шри Ланка
2. сингалски език, езикът на Шри Ланка

singing ['siŋiŋ]
n пеене
SINGING lesson/master урок/учител по пеене

single [siŋgl]
I. 1. (един) единствен, само един, едничък
not a SINGLE нито/ни един
2. единичен, за един човек
SINGLE (bed) room стая с едно легло
SINGLE track жп. единична/еднопосочна линия, единичен коловоз
SINGLE ticket билет само за едно пътуване
3. обособен, отделен
every SINGLE day всеки (божи) ден
4. сам (отен), неженен, неомъжена
to remain SINGLE не се оженвам, оставам неженен
the SINGLE life/state ергенски/бекярски живот
5. искрен, праволинеен, честен
SINGLE devotion пълна преданост
SINGLE eye отдаденост на една цел
eye SINGLE to the truth преданост на истината
SINGLE heart/mind честна душа
6. бот. с един ред цветни листчета
7. слаб (за бира и пр.)
II. 1. тенис обик. рl единична игра (не на двойки)
2. билет за едно пътуване
3. крикет удар, при който се отбелязва само една точка
4. стая с едно легло (в хотел), място за един човек (в ресторант)
III. v to SINGLE out избирам, изтъквам, набелязвам

single-breasted ['siŋgl,brestid]
a еднореден (за костюм и пр.)

single-entry ['siŋglentri]
n ик. просто счетоводство

single-eyed ['siŋgl,aid]
1. едноок
2. искрен, праволинеен, честен, целенасочен

single-foot ['siŋglfut]
ам. rack

single-handed ['siŋgl,hændid]
I. 1. еднорък
2. извършен с една ръка/от един човек, пригоден за една ръка
3. извършен без чужда помощ
II. adv сам, без чужда помощ

single-hearted ['siŋgl,ha:tid]
a предан, всеотдаен, праволинеен, целенасочен

single-minded ['siŋgl,maindid]
вж. single-hearted

singleness ['siŋglnis]
n искреност, преданост, всеотдайност, праволинейност
SINGLENESS of purpose целенасоченост

single-space ['siŋglspeis]
v пиша на машина с единичен интервал

singlestick ['siŋglstik]
n (пръчка за) фехтовка

singlet ['siŋglət]
n (долна) фанелка, потник

singleton ['siŋgltən]
n бридж сек

single-track ['siŋgltræk]
вж. one-track

singly ['siŋgli]
1. (по) отделно, един по един
2. сам, без жена/мъж
3. сам, без чужда помощ

singsong ['siŋsɔŋ]
1. монотонно/напевно четене, монотонно пеене, напевност
2. импровизиран концерт
3. attr напевен, монотонен

singular ['siŋgjulə]
I. 1. грам. единствен (за число)
the first person SINGULAR първо лице единствено число
2. необикновен, изключителен, рядък
3. юр. отделен
all and SINGULAR всички заедно и поотделно
4. чудат, странен, необикновен, ексцентричен
II. n грам. единствено число

singularity [,siŋgju'læriti]
n странност, необичайност, чудатост, нещо странно

sinhalese [sinhə'li:z]
вж. singhalese

sinister ['sinistə]
1. зловещ, злокобен
2. застрашителен, страшен, злобен, лош, зъл, престъпен
3. хер. на лявата страна
bar/bend SINISTER диагонална черта на лявата страна на герб-знак за незаконороденост

sinistral ['sinistrəl]
a ляв, в лява посока, зоол. с извивки в лява посока

sink [siŋk]
I. 1. потъвам, затъвам (и прен.)
he was left to SINK or swim оставиха го да се справи, както може/на произвола на съдбата
here goes, SINK or swim хайде, пък каквото стане/излезе, или-или
SINKing (feeling) премаляване (от страх и пр.)
to SINK into the memory/mind запечатвам се в паметта
to SINK into decay западам
to SINK into insignificance губя (всякакво) значение, ставам съвсем незначителен
to SINK into a deep sleep заспивам дълбоко
to SINK into oneself затварям се в себе си
to SINK into the grave умирам
2. залязвам, скривам се
3. хлътвам (за очи, бузи), снишавам се, спускам се, хлътвам (за терен), падам ниско (за облаци, мрак и пр.)
4. спадам, намалявам (за ниво на води и пр.)
5. смъквам се, отпускам се, падам (в кресло, на земята и пр.) (back, into, on to, down)
his head sank on his breast главата му се отпусна на гърдите, той отпусна глава
his eyes sank той сведе очи
his legs sank under him краката му се подкосиха
my heart/spirits sank сърцето ми се сви
6. спадам, снижавам се (за глас)
7. обезценявам се, спадам (за ценни книжа и пр.), намалявам (за брой), отслабвам, стихвам (за буря и пр.), отпадам, гасна, западам, падам ниско, загубвам престиж
the patient is SINKing fast болният си отива/свършва
8. to SINK in просмуквам се (за вода), прен. прониквам в/достигам до съзнанието
9. потопявам (кораб)
10. забивам (кол, нож, зъби и пр.)
11. изкопавам, пробивам (кладенец и пр.)
12. скривам, прикривам, пренебрегвам, оставям настрана
let's SINK our differences да оставим настрана разногласията си
13. фин. амортизирам, изплащам (дълг)
14. влагам (пари) на вятъра
15. гравирам, изрязвам
16. излагам, унижавам
17. осуетявам (план), побеждавам, свършвам с (някого)
we are sunk свършено е с нас, изгубени сме
18. голф, билярд вкарвам (топка) в дупката
II. 1. кухненска мивка
2. помийна яма, клоака, преливник, отток, отточна тръба
3. геол. малка депресия, впадина, пукнатина в скала, през която се изцежда вода
4. тресавище
5. прен. клоака (и SINK of iniquity)

sinker ['siŋkə]
1. тежест (на рибарска мрежа и пр.)
2. ам. sl. поничка

sink-hole ['siŋkhoul]
вж. sink

sinking-fund ['siŋkiŋfʌnd]
n фин. амортизационен фонд

sinner ['sinə]
1. грешник
2. нарушител, виновник
3. шег. калпазанин

sino ['sainou]
a в съчет. китайски
SINO--American китайско-американски

sinologist n синолог

sinology [si'nɔlədʒi]
n синология, китаистика

sinter ['sintə]
I. n метал. синтер, обгар
II. v метал. синтеровам (се), спичам (се)

sinuate ['sinjuət]
a бот. със силно изрязани краища (за лист)

sinuosity [,sinju'ɔsiti]
1. криволичене, лъкатушене
2. извивка, завой
3. сложност, заплетеност

sinuous ['sinjuəs]
1. криволичещ, лъкатушен
2. извиващ се, змиевиден
3. гъвкав, пъргав
4. сложен, заплетен

sinus ['sainəs]
n анат. синус

sinusitis [sainə'saitis]
n мед. синузит, синуит

Sioux [su:]
1. сиукс (индианец)
2. сиукски език
3. attr сиукски

sip [sip]
I. v (-pp-) сръбвам, отливам, сърбам
II. n глътка

siphon [saifn]
I. n сифон
II. 1. източвам със сифон (out, off), източвам се
2. to SIPHON off прен. отклонявам (суми и пр.)

sippet ['sipit]
1. пържено/печено късче хляб (като гарнитура за супа и пр.)
2. парченце, частица (и прен.)

sir [sə:]
I. 1. господине (обръщение към по-възрастни, по-високопоставени лица)
2. SIR сър (благородническа титла, при обръщение-с първото име)
II. v (-rr-) обръщам се към някого с названието господине, викам някому господине

sirdar ['sə:da:]
1. n инд., перс. командир
2. ист. британски главнокомандуващ англоегипетските войски

sire ['saiə]
I. 1. ост. ваше величество
2. поет. отец, баща
3. баща (на животно)
жребец (зa разплод)
II. 1. баща съм на (животно)
2. npен. автор съм на

siren ['saiərən]
1. мит. сирена
2. прелъстителка, жена с прекрасен глас
3. сирена (сигнална свирка)
4. зоол. сирена (сем. Sirenidae)
5. attr (като) на сирена, примамлив

sirloin ['sə:lɔin]
n говеждо филе

sirocco [si'rɔkou]
n метеор. сироко

sirrah ['sirə]
n ост., презр. в обръщение господине! ей ти!

sirree [sə'ri:]
ам. емфатично в обръщение sir

sirup ам. syrup

sis [sis]
n ам. в обръщение сестро

sisal [sisl]
n бот. (влакно от) американска агава (Agave sisalana)

siskin ['siskin]
n зоол. птичка, подобна на щиглеца (Spinus)

siss вж. sis

sissified ['sisifaid]
вж. sissy

sissy ['sisi]
1. мамин син, мамино детенце
2. пъзлъо, малодушен човек
3. ам. момиченце
4. attr глезен, женствен, страхлив

sister ['sistə]
1. сестра
2. калугерка, сестра
3. старша медицинска сестра
4. attr близък, подобен, сроден, от същия вид
the three/the fatal SISTERs мит. парките, орисниците, съдбата

sisterhood ['sistəhud]
1. сестринство, (добри) сестрински отношения
2. религиозно/благотворително общество на калугерки
3. група жени, свързани с общи интереси

sister-in-law ['sistərinlɔ:]
n (pl sisters-in-law) зълва, снаха, бълдъза, етърва

sisterly ['sistəli]
a сестрински

sistrum ['sistrəm]
n систрум (древен египетски музикален инструмент)

Sisyphean [sisi'fiən]
a сизифов, тежък и безсмислен

sit [sit]
1. седя
сядам (и с down)
to SIT at home стоя си вкъщи, бездействувам
to SIT tight седя/държа се здраво (на седло, люлка и пр.), прен. държа на своето, не отстъпвам, издържам
2. мътя (за птица), кацвам, кацнал съм
3. член съм (на комисия, парламент и пр.)
to SIT in parliament for a constituency представям избирателен окръг в парламента
to SIT on a committee член съм на комисия
4. заседавам (за парламент и пр.)
5. позирам (to a painter на художник)
to SIT for one's portrait рисуват ме
6. намирам се, съм, стоя, лежа
SITting tenant настоящ/сегашен квартирант
7. стоя, лежа (за дреха), прилягам (и прен.)
подхождам (on на)
imperiousness SITs well on her подхожда/прилича и да се държи властно
8. възсядам, яздя
9. слагам (някого) да седне
SIT you down ост. седнете
10. ам. имам места за, побирам (за зала, кола и пр.)
to SIT at someone's feet уча се от/ученик съм на някого
SITs the wind there/in that quarter? прен. натам ли духа вятърът? такава ли била работата? joy sat on every countenance на всички лица бе изписана/се четеше радост
this food SITs heavy on the stomach тази храна пада тежко/тежи на стомаха
the responsibility SITs heavy on him отговорността му тежи
his principles SIT loosely on him принципите му не го обвързват твърде, не държи твърде на принципите си
sit about/around седя и бездействувам
sit back облягам се, отпускам се (в кресло и пр.), почивам си, отпускам се, бездействувам, скръствам ръце
sit by стоя безучастно, не се меся
sit down сядам
to SIT down to table/to a meal сядам да се храня
to SIT down to one's work сядам да работя, слагам да седне, воен. установявам се на лагер, обсаждам
to SIT down before/under приемам безропотно, стачкувам, без да напускам предприятието/завода, изразявам протест, като сядам пред полицията (по време на демонстрация)
to SIT down hard on a plan, etc. ам. разг. противопоставям се енергично на план и пр.
sit for явявам се на (изпит)
sit in седя в завода/университета и пр. в знак на протест (докато бъдат задоволени исканията ми), baby-sit
to SIT in on участвувам в
sit on член съм на (комисия и пр.), разглеждам, анкетирам (въпрос-за комисия), разг. пренебрегвам, не се занимавам с (оплакване и пр.), разг. скастрям, срязвам, натривам носа на (някого), слагам (някого) на мястото му
sit out стоя до края на (концерт, реч и пр.), стоя навън/на открито, не участвувам в, изпускам (танц, игра и пр.), стоя/оставам по-дълго от (някой друг)
sit round sit about/around
sit through sit out
sit under слушам/следвам курс от лекции на (даден професор)
sit up седя изправен (на стол и пр.), сядам (в леглото), изправям се на задните си крака (за куче), стоя (до късно), не си лягам, будувам, разг. стряскам се, сепвам се, поразмислям се, стягам се
to make someone SIT up (and take notice) изведнъж привличам вниманието на някого, стряскам някого, карам някого да се поразмисли

sitar ['sita:]
n ситар (вид индийска лютня)

sit-down strike ['sitdaun,straik]
n стачка без напускане на работното място

site [sait]
I. 1. местоположение, място
2. място/парцел за строеж и пр., строителен обект
launching SITE ракетна площадка
II. 1. разполагам, поставям, определям място за
2. определям мястото на (експлозия и пр.)

sith [siθ]
cj ост. тъй като

sit-in ['sitin]
1. sit-down
2. протестна демонстрация, при която участниците не напускат дадена сграда, докато не бъдат задоволени исканията им

sitter ['sitə]
1. седящ/седнал човек/пътник
2. babysitter (и SITTER-in)
3. квачка
4. изк. модел (на художник)
5. sl. лесен удар, лесна работа, наивник, балама

sitting ['sitiŋ]
1. седене
2. заседание
3. сеанс (и при позиране на художник), смяна на хранещите се (в стол. ресторант и пр.)
at one SITTING на един път/дъх, на една смяна
4. яйца за мътене, люпило
5. църк. трон (в църква)

sitting-room ['sitiŋrum]
1. всекидневна (стая)
2. място/места за сядане

situate ['sitjueit]
v поставям, разполагам

situated ['sitjueitid]
1. разположен, с (добро, лошо и пр.) разположение (за сграда)
2. прен. в някакво положение
to be rather awkwardly SITUATED в доста неудобно/неловко/затруднено положение съм

situation [sitju'eiʃn]
1. разположение, местоположение (на град и пр.)
2. прен. положение
3. работа, служба, длъжност
to be in/out of a SITUATION имам/нямам работа, не работя/без работа съм
SITUATION comedy театр. комедия на положението

six [siks]
1. шест
2. шестица, шесторка
3. шести номер (за обувки и пр.)
SIX of one and half a dozen of the other все едно и също (нещо), без всякаква разлика
everything is at SIXes and sevens всичко e в пълен безпорядък/с краката нагоре
to knock/hit someone for a SIX разг. нанасям тежко поражение на някого, вземам-акъла на някого

sixain ['siksein]
n проз. строфа с шест стиха

sixaine ['siksein]
вж. sixain

sixfold ['siksfould]
a, adv шестократен, шестoрен, шестократно, шесторно

six-footer ['siksfutə]
n човек висок шест фута (около 180 см)

six-gun ['siksgʌn]
вж. six-shooter

sixpence ['sikspəns]
n шест пенса

sixpenny ['sikspəni]
a който струва шест пенса, за шест пенса

six-shooter ['siksʃu:tə]
n барабанен револвер с шест патрона

sixteen ['siks'ti:n]
n (числото) шестнадесет

sixteenth ['siks'ti:nθ]
1. a шестнадесети
2. n една шестнадесета (част)
шестнайсетина (нота) (и SIXTEENTH note)

sixth [siksθ]
I. a шести
the SIXTH (form) най-горният клас на средното училище
II. 1. една шеста (част)
2. муз. секста

sixtieth ['sikstiəθ]
1. a шейсети
2. n една шейсета (част)

sixty ['siksti]
n (числото) шейсет

sizable ['saizəbl]
a доста/порядъчно голям

sizar ['saizə]
n студент стипендиант, ист. студент, който плаща намалена такса срещу прислужване в трапезарията и пр

size [saiz]
I. 1. големина, размер (и), мярка, обем
of great SIZE голям, просторен
of some SIZE доста голям, големичък
they are both of a SIZE еднакво големи ca
it is about the SIZE of a walnut голямо e колкото орех
to try something for SIZE опитвам дали нещо става/е подходящо (и прен.)
2. номер (на дреха и пр.), ръст (на човек и пр.), формат (на книга и пр.), калибър (на пушка и пр.), печ. кегел
what SIZE do you take? кой номер носите
3. унив. ост. порция
that's about the SIZE of it това e положението, така e горе-долу
II. 1. сортирам, класирам, подреждам по големина/ръст
2. to SIZE up преценявам размерите на, премервам, разг. преценявам (някого, дадено положение)
3. to SIZE up to/with равнявам се на, мога да се сравня с
III. n клей, лепило, скроб, чур
IV. v намазвам с клей/лепило, скробвам, чуросвам

sizeable вж. sizable

sizzle [sizl]
I. v пръщя, цвъртя (при пържене)
II. n пръщене, цвъртене

skald [skɔ:ld]
n ист. скандинавски епически поет, скалд

skat [skæt]
n карти скат, трупа

skate [skeit]
I. n кънка
II. v кънкъор съм на/карам кънки
III. n зоол. скат, морска лисица (Raja)
IV. n ам. sl. кранта

skater ['skeitə]
n кънкъор, кънкъорка

skating-rink ['skeitiŋriŋk]
n пързалка за кънки

skean [ski:n]
n ост. къса шотландска/ирландска кама

skedaddle [ski'dædl]
v разг. офейквам, измъквам се, изпарявам се

skein [ski:n]
1. чиле (концu)
2. ято (диви гъски и пр.)
3. прен. объркано положение, бъркотия

skeletal ['skelitəl]
a скелетен, като скелет

skeleton ['skelitən]
1. скелет (и прен.)
reduced to a SKELETON заприличал на скелет, (станал) на кожа и кости
2. тех. скелет (нa сграда и пр.)
3. схема, скица, план
4. attr като скелет, минимален, сведен до минимум
SKELETON crew/staff/service минимален/съвсем малък персонал
SKELETON army воен. армия с намален състав (при маневри)
SKELETON at the feast нещо/някой, който разваля доброто настроение
SKELETON in the cupboard, family SKELETON неприятна/позорна семейна тайна

skeletonize ['skelitənaiz]
1. правя/ставам на скелет
2. нахвърлям (пиеси, план и пр.), резюмирам

skeleton key ['skelitən,ki:]
n шперц

skene вж. skean

skep [skep]
1. кошница
2. сламен/плетен кошер

skeptic вж. sceptic, scepticism

skerry ['skeri]
n риф, скала в морето, скалист остров

sketch [sketʃ]
I. 1. скица, план (на съчинение и пр.)
2. лит. скеч, кратко есе/описание/разказ
3. кратка музикална композиция
II. v скицирам (и прен.), рисувам
прен. нахвърлям, описвам накратко, очертавам (и с out)

sketch-block ['sketʃblɔk]
n скицник, блок за рисуване

sketchily ['sketʃili]
adv повърхностно, непълно, без подробности, отгоре-отгоре

sketchiness ['sketʃinis]
n непълнота, недоизкусуреност, празнота (в познания и пр.), липса на подробности

sketch-map ['skеtʃmæp]
n схематична карта

sketchy ['sketʃi]
a бегъл, непълен, повърхностен, схематичен
to have a SKETCHY meal похапвам какво да е/каквото има

skew [skju:]
I. 1. кос (и мат. aрх.), наклонен, изкривен, веревен, на верев
2. несиметричен
II. n наклон
on the SKEW (-whiff) askew
III. 1. слагам/поставям/изрязвам косо
2. изкривявам
3. изопачавам (данни, смисъл и пр.)

skewback ['skju:bæk]
n apх. сводова пета

skewbald ['skju:bɔ:ld]
a пъстър, на петна (за кон)

skewer ['skjuə]
I. 1. шиш
2. шег. шпага, кама
II. 1. набождам с/на шиш
2. пробождам

skew-eyed ['skju:,aid]
a разг. кривоглед, разноглед

ski [ski:]
I. n (pl ski, skis) ска
SKI pole щека
SKI tow ски-влек
II. v карам ски

ski-bob ['ski:bɔb]
n вид велосипед на ски вместо на колела

skid [skid]
I. 1. спирачна челюст
2. приспособление за спускане/дъcка за плъзгане на товар
3. направляваща релса/дъска
4. авт. плъзгане, занасяне, буксуване
on the SKIDs разг. готов за пускане
sl. на път да се провали
to put the SKIDs under someone разг. принуждавам някого да побърза, тласкам някого към провал, слагам някому динена кора
II. 1. авт., ав. плъзгам се (по крило), занасям, буксувам, намалявам скоростта
2. плъзгам/вдигам по дъска

skiddy ['skidi]
a плъзгав, хлъзгав

skid-lid ['skidlid]
вж. sl. crash-helmet

skid-pan ['skidpæn]
n авт. хлъзгава писта за упражнение на шофъори

skid road ['skid,roud]
1. път за влачене на трупи
2. част на град, посещавана от дървари
3. skid row

skid row ['skid,rou]
n ам. разг. квартал с долнопробни кръчми и пр

skier ['ski:ə]
n скиор

skiff [skif]
1. малка/лека лодка
2. сn. скиф

skiffle [skifl]
n вид популярна джазова музика със солист китарист

skiing ['ski:iŋ]
n (каране на) ски, ски-спорт

ski-joring ['ski:jɔ:riŋ]
n зимен спорт, при който скиорът е теглен от кон/кола

skilful ['skilful]
1. сръчен, ловък
вещ, опитен (at, in в)
2. майсторски, изкусен

ski lift ['ski:,lift]
n cn. лифт (за скиори)

skill [skil]
1. умение, сръчност, ловкост, вещина
mechanical SKILL техническа сръчност
want/lack of SKILL несръчност, неумение
2. занаят

skilled [skild]
1. вещ, опитен, изкусен (in something, in doing something в нещо)
2. квалифициран, изискващ опитност/квалификация

skillet ['skilit]
1. малка тенджера с крачета и дълга дръжка
2. aм. тиган

skillful ам. skilful

skilly ['skili]
n рядка супа/каша

skim [skim]
1. обирам каймак/пяна/мазнина от (мляко, булъон и пр.)
2. плъзгам се, нося се (along, over), едва/леко докосвам
3. прочитам/преглеждам бегло (и с through, over), засягам бегло (въпрос)
4. ам. плъзгам (се) по повърхността на
5. ам. покривам (се) с пяна/тънък пласт/слой, замъглявам (се)

skimmer ['skimə]
1. лъжица за обиране на каймак, пяна и пр
2. широкопола твърда сламена шапка
3. вид морска птица (Rynchops)

skim-milk ['skimmilk]
n обезмаслено мляко

skimp [skimp]
1. не давам достатъчно, скъпя се, икономисвам
to SKIMP someone in food броя някому залъците
to SKIMP someone in money не давам някому достатъчно пари, държа някого изкъсо
2. правя икономии, живея пестеливо, броя всеки лев
3. ам. гледам през пръсти на (работата си)

skimpy ['skimpi]
1. оскъден, недостатъчен
2. тесен, къс (за дрехи)
3. ам. небрежен, направен през пръсти

skin [skin]
I. 1. кожа (на човек, животно)
2. бот. ципа
3. кора, кожа (на плод и пр.)
4. кора, кожица (върху крем, мляко)
5. мях (за вино)
6. външен пласт/слой, обшивка, обелка
7. ам. sl. скръндза, скъперник
8. ам. sl. мошеник, мошеничество, измама
next (to) one's SKIN на голо
to waste away to SKIN and bone ставам на кожа и кости
to come off with a whole SKIN рaзг. спасявам кожата, оставам здрав и невредим
he cannot change his SKIN разг. такъв си е, не можеш да го промениш
to have a thick/thin SKIN нечувствителен/чувствителен съм
to jump out of one's SKIN вън от себе си съм (от радост, възмущение и пр.)
to get under someone's SKIN разг. влизам под кожата на някого, дразня някого, вълнувам/стимулирам някого
by/with the SKIN of one's teeth едва-едва, едвам
it's no SKIN off my nose това не ме засяга, от това нищо не губя, дори печеля
under the SKIN дълбоко в себе си, по душа
II. 1. дера, одирам
2. беля, обелвам
3. ожулвам (си) (коляното и пр.)
4. покривам се с коричка
образувам коричка, зараствам (за рана) (с over)
5. sl. обирам, изигравам
6. ам. sl. наругавам, накастрям, прен. напердашвам, побеждавам
7. sl. измъквам се (away)
промъквам се (through)

skin-deep ['skin,di:p]
a повърхностен, недълбок (и за рана)

skin-dive ['skindaiv]
v плавам под водата с акваланги

skin-flick ['skinflik]
n sl. порнографски филм

skinflint ['skinflint]
n скръндза, скъперник

skinful ['skinful]
n sl. толкова, колкото може да изпие човек

skin-game ['skingeim]
1. нечестна хазартна игра, измама, трик
2. прен. безпощадна борба/конкуренция

skin-head ['skinhed]
n хулиган (с остригана глава)

Skinner ['skinə]
1. кожар (който обработва, търгува с кожи)
2. мошеник
3. aм. sl. мулетар, говедар

skinny ['skini]
1. мършав, много слаб
2. разг. свидлив, оскъден

skin-tight ['skintait]
a много тесен, съвсем опънат (за дреха)

skip [skip]
I. 1. (под) скачам, рикоширам, отскачам
2. скачам на въже
3. прескачам (поток и пр.) (over, across)
4. прескачам (при четене)
изпускам (при разкaз и пр.)
SKIP it! остави! (това) няма значение
5. прескачам (клас в училище)
6. хвърлям така, че да подскача по повърхността
7. sl. измъквам се, офейквам
to SKIP town измъквам се от града
II. 1. скок
2. пропускане, изпускане, пропуск
III. n тех. скип, скипов подемник
IV. n капитан на отбор при игра на кегли и пр

skipjack ['skip,dʒæk]
n зоол. вид лефер/тон

skipper ['skipə]
1. мор. шкипер, капитан на (малък търговски/риболовен) кораб
2. aв. капитан
3. сп. разг. капитан на отбор
SKIPPER's daughters вълни с бели гребени

skirl [skə:l]
I. n пищене на гайда
II. v пищя (за гайда)

skirmish ['skə:miʃ]
I. 1. схватка, престрелка (и прен.)
2. размяна на остроумия
II. 1. влизам в схватка/престрелка
2. ам. търся, тършувам

skirt [skə:t]
I. 1. пола (дреха, на дреха)
divided SKIRT пола панталон
2. вулг. жена, фуста
3. странична (висяща) част на седло
4. перваз (на дюшеме и пр.)
5. често рl край, ръб, покрайнини, периферия
6. волан, набор (на покривка и пр.)
7. диафрагма (на животно), месо от кръста
II. 1. движа се покрай (along), заобикалям
2. гранича с
3. to SKIRT (a) round прен. избягвам, отбягвам (трудност и пр.), заобикалям (ам. и без around)

skirting-board ['skə:tiŋbɔ:d]
n перваз (на дюшеме)

skit [skit]
n сатира, пародия (on)

skitter ['skitə]
1. вж. skim
2. движа въдицата ниско над водата
3. тичам, втурвам се, избягвам

skittish ['skitiʃ]
1. плашлив (за кон)
2. жив, игрив, закачлив
3. капризен, глезен, кокетлив, вятърничав

skittle [skitl]
I. 1. кегъл, кегла (и SKITTLE-pin)
2. pl с гл. в sing игра на кегли
II. 1. играя на кегли
2. прахосвам, пилея
3. to SKITTLE out крикет изкарвам лесно от играта

skittles n pl кегли
beer and SKITTLES веселие, игра

skive [skaiv]
1. цепя (кожа), остъргвам
2. sl. измъквам се от (задължение), кръшкам

skivvy ['skivi]
n разг., презр. слугиня, фараш

skua ['skjuə]
n зоол. морелетник (Stercorarius)

skulduggery ['skʌldʌgəri]
n шег. мошеничество, (хитра) измама

skulk [skʌlk]
1. спотайвам се, крия се, кръшкам, клинча
2. движа се дебнешком, дебна
to SKULK off измъквам се

skulker ['skʌlkə]
n кръшкач

skull [skʌl]
n череп
thick SKULL дебела глава, дебелоглавие, глупост
SKULL and crossbones череп и кости, пиратско знаме, знак за смъртна опасност

skull-cap ['skʌlkæp]
1. кепе
2. бот. превара (Scuttelaria)

skullduggery вж. skulduggery

skunk [skʌŋk]
I. 1. зоол. скункс (Mephitis), кожа от скункс
2. мерзавец, подлец
II. 1. сразявам, правя на пух и прах (противник)
2. изигравам, не плащам

sky [skai]
I. n небе
under the open SKY под открито небе, на открито
to praise/laud/extol to the skies превъзнасям (до небесата)
the SKY is the limit разг. прен. няма граница
under distant skies в далечни страни
II. 1. cn. хвърлям/мятам (топка) нависоко
2. окачвам много нависоко

sky-borne ['skai,bɔ:n]
a въздушен (за войска и пр.)

skyey ['skaii]
1. небесносин
2. небесен, въздушен, лек

sky-high ['skaihai]
a, adv (стигащ) до небето (и прен.), до/в небесата

sky-jack ['skaidʒæk]
вж. sl. hijack

skylark ['skaila:k]
n полска чучулига (Alauda arvensis)

skylight ['skailait]
1. прозoрец на покрив, тавански прозорец, оберлихт
2. мор. светъл люк

skyline ['skailain]
1. хоризонт, линия на хоризонта
2. очертание върху фона на небето, силует (на град и пр.)

sky pilot ['skai,pailət]
1. sl. свещеник, поп
2. летец, авиатор

sky-rocket ['skairɔkit]
I. 1. увеличавам (се) неимоверно (за цени, производство и пр.)
2. устремявам се нагоре
II. n ракета

skyscape ['skaiskeip]
n картина, изобразяваща небе

skyscraper ['skaiskreipə]
n небостъргач

skyward ['skaiwəd]
a, adv (отправен) към небето/нагоре

skywards a към небето

skyway ['skaiwei]
1. въздушна линия
2. ам. пътен надлез (в град)

sky-writing ['skairaitiŋ]
n димен надпис, очертан от самолет, въздушна реклама

slab [slæb]
I. 1. плоча, таблетка (шоколад и пр.)
2. дебело парче, порязаник
3. капак, крайна дъска при бичене на трупи
4. надвиснал скален пласт
5. (шосе с) бетонно покритие
6. sl. операционна/дисекционна маса
II. 1. разрязвам (трупи) на дъски, разбичвам
2. покривам с плочи, покривам (път) с бетон

slabber ['slæbə]
вж. slobber

slack [slæk]
I. 1. отпуснат
to keep a SLACK hand/rein отпускам поводите на кон, прен. държа хлабаво, отпускам
2. халтав, хлабав, разхлабен, незакрепен, развинтен
3. небрежен, отпуснат
4. бавен, застоял, неподвижен
SLACK water застояла вода, време между прилив и отлив
5. слаб, умерен (за огън)
6. слаб, мъртъв (за търговия, сезон)
SLACK demand слабо търсене
7. фон. отворен (за гласна)
SLACK suit ам. (всекидневни) панталони и сако/риза
SLACK lime гасена вар
II. 1. провис (на въже и пр.)
2. тех. хлабина, междина, игра, луфт
3. ситни въглища, въглищен прах
4. застой, мъртъв/слаб сезон (в търговия и пр.)
5. SLACK water (вж. slack 4.)
6. рl ам. (всекидневни/спoртни) панталони
III. adv отпуснато, хлабаво, вяло, небрежно
to bake/dry SLACK изпичам/изсушавам бавно/недостатъчно
IV. 1. прен. отпускам се (и с off), отпускам (някого), ставам/правя небрежен/нехаен, кръшкам
2. отпускам, отхлабям, разхлабвам (въже и пр.) (и с away, off)
3. to SLACK up намалявам скоростта (при спиране)
4. slake

slacken [slækn]
1. намалявам (скорост и пр.)
забавям (темnо), стихвам, затихвам
2. отпускам (поводи и пр.) (и с away, off)

slacker ['slækə]
n разг. мързеливец, лентяй, кръшкач

slag [slæg]
1. шлака
2. лава

slain вж. slay

slake [sleik]
1. утолявам, уталожвам, насищам, задоволявам (и прен.)
2. гася (вар)

slakeless ['sleiklis]
a поет. неутолим, ненаситен

slalom ['sla:ləm]
n ски слалом
giant SLALOM гигантски слалом

slam [slæm]
I. 1. блъсвам (се), хлопвам (се), затръшвам (се)
to SLAM to, to SLAM shut затварям (се) с шум, затръшвам (се)
2. блъскам. удрям, (за) тръшвам
to SLAM one's fist on the table блъскам с юмрук по масата
3. sl. критикувам жестоко, жуля, ругая
4. sl. цапардосвам, побеждавам, правя на пух и прах
slam down тръшкам, тръсвам
slam on удрям (спирачка)
slam out of излизам бързо/шумно от, излетявам от
slam to вж. slam
II. 1. блъсване, затръшване, трясък
2. бридж шлем
grand SLAM голям шлем
little/small SLAM малък шлем
3. sl. жестока критика

slambang ['slæmbæŋ]
1. a, adv разг. шумен, с гръм и трясък
2. енергичен, но необмислен, енергично, но необмислено

slander ['sla:ndə]
I. n клевета, злословие
II. v клеветя, оклеветявам, злословя (по адрес на), черня, очерням

slanderer ['sla:ndərə]
n клеветник

slanderous a клеветнически

slang [slæŋ]
I. 1. ез. сленг, жаргон, арго (и професионален, групов)
2. attr жаргонен
II. 1. ругая, наругавам
SLANGing match размяна на ругатни
2. говоря на/употребявам жаргон

slangy ['slæŋi]
1. жаргонен
2. употребяващ/служещ си с/пълен с жаргон

slant [sla:nt]
I. 1. наклонявам (се), спускам се надолу, насочвам надолу/настрани
2. представям/предавам тенденциозно, преиначавам (новини и пр.), насочвам, създавам (литература, филм за дадени читатели, зрители)
stories SLANTed towards youth разкази за младежта
II. 1. наклон, склон
on the/on a SLANT aslant
2. разг. (подчертана) тенденция/гледна точка/позиция

slanting a полегат

slantways ['sla:ntweiz]
a, adv кос (о)

slap [slæp]
I. n плесница, шамар
SLAP in the face плесница (и npeн.), афронт
SLAP on the back поздравления, похвали
II. 1. плясвам. шляпвам, зашлевявам
2. to SLAP down тръшкам, плясвам (нещо на маса и пр.)
III. 1. (на) право, изведнъж, неочаквано
the car ran SLAP into the wall колата се блъсна право в стената
he told me SLAP out каза ми направо
2. шумно, силно, направо

slap-bang ['slæpbæŋ]
вж. slap

slapdash ['slæpdæʃ]
I. 1. небрежен
2. бърз, прибързан, импулсивен
II. adv небрежно, надве-натри, както дойде

slap-happy ['slæp,hæpi]
1. a разг. безгрижен, весел, шумен
2. зашеметен/замаян от удари

slapjack ['slæpdʒæk]
1. n ам. вид игра на карти
2. палачинка

slapstick ['slæpstik]
1. n meamp. пръчка на шут
2. груб фарс, клоунада (и SLAPSTICK comedy)

slap-up ['slæpʌp]
1. a sl. съвсем модерен, съвременен
2. първокласен, богат

slash [slæʃ]
I. 1. сека, разсичам, цепя, разцепвам, режа, разрязвам
2. правя разрез (на дреха, така че да се виждa ornдолу друг плат)
sleeve SLASHed with red ръкав с разрез, през който се вижда червена подплата
3. критикувам остро, режа
4. намалявам рязко (цени и пр.), съкращавам, режа (ръкопис и пр.)
5. шибам, удрям (с камшик), плющя
to SLASH one's way пробивам си път с удари
II. 1. удар със сабя/нож и пр
2. разрез, цепка, цепнатина, рана
3. ам. (останали клони и пр. в) сечище
4. вулг. sl. пикане, изпикаване

slashing ['slæʃiŋ]
1. остър, сатиричен, саркастичен, жесток, безпощаден
2. шибащ (за дъжд и пр.)
3. смел, стремителен
4. разг. първокласен, отличен
5. огромен

slat [slæt]
1. летва
2. рl aм. sl. ребра, хълбоци, бедра

slate [sleit]
I. 1. геол. шисти, плоча от шисти, плочник
2. плоча (за покрuв)
3. плоча (за писанe)
4. ам. предварителен списък на кандидати
5. тъмносив цвят
SLATE black черен (цвят) с лилав оттенък
SLATE blue сивосин (цвят)
clean SLATE чисто досие
to start with a clean SLATE, to wipe the SLATE clean започвам отново (cлед като ми ca простени стари прегрешения), обръщам нова страница
II. 1. покривам (покрив) с плочи
2. ам. определям за кандидат, включвам в списък/мероприятие
III. v разг. критикувам остро, съдирам, чеша, ругая, наругавам

slate-pencil ['sleitpensl]
n калем (зa писaне)

slather ['sla:ðə]
I. n обик. рl ам. голямо количество, куп, маса
II. 1. намазвам дебело/обидно (на)
2. пилея, разпилявам

slattern ['slætən]
n повлекана, мърла

slatternly ['slætənli]
a нечист, мръсен, развлечен, небрежен, занемарен, мърляв

slaty ['sleiti]
1. плочест, шистов
2. тъмносив

slaughter ['slɔ:tə]
I. 1. клане, колене, изколване
2. прен. клане, сеч, кръвопролитие, касапница
II. 1. коля, заколвам
2. избивам, изколвам

slaughterhouse ['slɔ:təhaus]
1. кланица, скотобойна
2. прен. сеч, касапница

slaughterous ['slɔ:tərəs]
a книж. унищожителен, кръвопролитен, кръвожаден

Slav [sla:v]
1. a славянски
2. n славянин

slavdom ['sla:vdəm]
n cлaвянcтвo

slave [sleiv]
I. n роб (и прен.)
SLAVE to/of роб на
SLAVE States ист. южните/робовладелческите щати
SLAVE trade/traffic търговия с роби
II. 1. работя като роб, мъча се, робувам
to SLAVE (away) at мъча се/трепя се с
2. ост. заробвам, поробвам
3. ист. търгувам с роби

slave-born ['sleiv,bɔ:n]
a роден в робство

slave-driver ['sleivdraivə]
1. ист. надзирател на роби
2. прен. експлоататор, прекалено взискателен работодател

slave-holder ['sleivhouldə]
n робовладелец

slave-hunt ['sleivhʌnt]
n гонитба на избягал роб

slaver ['sleivə]
I. 1. търговец на роби
2. кораб, който пренася роби
II. 1. слюнка, лига
2. подмазване, подлизурство
3. глупости, лигавщини
III. 1. лигавя (се), олигавям (се)
2. подмазвам се

slavery ['sleivəri]
1. робство, робия
in SLAVERY в/под робство
to sell someone into SLAVERY продавам някого като роб
2. тежка/зле платена работа, робия
white SLAVERY търговия с бели робини, (принудителна) проституция

slavey ['sleivi]
n разг. слугиня, момиче за всичко

Slavic ['sla:vik]
1. ез. a славянски
2. n групата на славянските езици

slavish ['sleiviʃ]
1. робски (зa подражание и пр.)
2. угоднически, робски, сервилен

slavonian [slə'vouniən]
I. a словенски, ост. славянски
II. 1. словенец
2. словенски език

Slavonic [slə'vɔnik]
a славянски

slavophile ['sla:voufail]
n славянофил

slaw [slɔ:]
n ам. салата от зеле (и coleslaw)

slay [slei]
1. убивам
2. sl. правя силно впечатление на, шашвам, убивам

sleave [sli:v]
I. n ост. тънки (заплетени) нишки
II. v оправям, размотавам, разплитам

sleazy ['sli:zi]
1. тънък, слаб (за плат)
2. разг. мръсен, занемарен
3. ам. евтин, прост, долнокачествен (и npeн.)

sled [sled]
I. n шейна
II. v (-dd-) карам/пренасям с/возя се на/пътувам с шейна

sledge [sledʒ]
I. 1. вж. sled
2. sledge-hammer
II. вж. sledge-hammer

sledge-hammer ['sledʒhæmə]
I. 1. тежък ковашки/боен чук
2. attr тежък (u прен.), съкрушителен, тираничен
II. v удрям (като) с чук, нанасям тежки удари

sleek [sli:k]
I. 1. лъскав, гладък, пригладен
2. добре охранен/гледан/облечен, здрав
3. твърде любезен, мазен, хитър
II. 1. приглаждам (коса и пр.)
2. успокоявам, изглаждам (неприятности и пр.)

sleep [sli:p]
I. n сън, спане
to go to SLEEP заспивам, изтръпвам (за крайник)
to get to SLEEP успявам да заспя
to get a SLEEP поспивам
to get a good night's SLEEP отспивам си добре
to snatch a little SLEEP подрямвам си
to put to SLEEP приспивам, слагам да спи, упойвам, убивам безболезнено
to put someone's suspicions to SLEEP разсейвам/приспивам нечии съмнения/подозрения
to send to SLEEP приспивам, карам/правя да заспи
to read/cry oneself to SLEEP чета/плача, докато заспя
to have one's SLEEP out отспивам си, наспивам се
to come out of one's SLEEP събуждам се
to be overcome with SLEEP оборва ме сън
not to lose any SLEEP about/over something не се безпокоя/тревожа за нещо
the last SLEEP, the SLEEP that knows no waking, the SLEEP of death смъртта, вечният сън
II. 1. спя, заспал съм
to SLEEP like a log/top спя дълбоко/непробудно/като заклан
to SLEEP the sleep of the just/righteous спя блажено, спя като праведник
to SLEEP with one eye open спя много леко/като заек
his bed has not been slept in креватът му e оправен, не e спал в кревата си
2. нощувам, пренощувам
3. имам легла за (даден брой гости), побирам (за нощуване)
4. спя (за пумпал)
5. тих/спокоен съм (за море)
6. прен. спя, бездействувам
sleep around разг. спя с кого да e, имам/правя любов с този-онзи
sleep away проспивам, отървавам се/освобождавам се от (неприятност и пр.), като поспя/преспя
sleep in спя там, където работя, ам. успивам се
sleep off sleep away
sleep on продължавам да спя, не се събуждам
to SLEEP on something, to SLEEP on it преспивам, преди да взема решение
sleep out не спя там, където работя
sleep through проспивам, не се събуждам от (звънец, сигнал за тревога и пр.)
sleep together/with евф. спя с (имам полови отношения)

sleeper ['sli:pə]
1. спящ човек
to be a light/heavy SLEEPER спя леко/тежко
2. разг. (легло/кушетка в) спален вагон
3. ам. жп. траверса
4. нещо, което неочаквано има успех (за пиеса, стока и пр.)
5. често рl детска пижама ританка
6. животно в зимен сън/летаргия

sleeping-bag ['sli:piŋbæg]
n спален чувал

sleeping-car ['sli:piŋka:]
n спален вагон

sleeping-draught ['sli:piŋdra:ft]
n приспивателно/сънотворно лекарство

sleeping sickness ['sli:piŋsiknis]
n сънна болеcт

sleepless ['sli:plis]
1. безсънен
2. неспокоен
3. буден (и прен.)

sleep-walker ['sli:pwɔ:kə]
n сомнамбул

sleepy ['sli:pi]
1. сънен, сънлив
2. заспал, тих (за селище)
3. прен. заспал, ненаблюдателен
4. ленив
5. приспивен

sleepyhead ['sli:pihed]
n сънливко, сънлъо

sleet [sli:t]
I. 1. суграшица, лапавица, киша
2. ам. (тънък) лед
II. v it is SLEETing вали/пада суграшица

sleety ['sli:ti]
1. кишав
2. ам. заледен

sleeve [sli:v]
1. ръкав
2. калъф на грамофонна плоча
3. windsleeve
4. тех. втулка, гилза, тръба, муфа, шибърен кран, преходен конус, нипел, щуцер, цилиндър, барабан (на микрометър), кожух (на съединител)
to have something up one's SLEEVE имам нещо предвид, наумил съм си/кроя нещо
to laugh up one's SLEEVE подсмивам се под мустак/тайно

sleeveless ['sli:vlis]
a без ръкави

sleigh [slei]
вж. sled

sleight [slait]
n ост. ловкост, умение, изкуство, трик

sleight-of-hand ['slaitəvhænd]
n жонглъорство, фокусничество, ловкост (и прен.), ловка измама

slender ['slendə]
1. тънък, слаб, строен
2. нежен, крехък, деликатен
3. недостатъчен, оскъден (за доход и пр.)
4. слаб (за надежда, познанство), необоснован, неоснователен, слаб (за довод и пр.)

slenderize ['slendəraiz]
v правя/ставам по-слаб, изтънявам

slept вж. sleep

sleuth [slu:θ]
1. копой
хрътка (и SLEUTH hound)
2. разг. детектив, таен агент, копой

slew I. вж. slay
II. v ам. обръщам (се) (и с round)
III. n ам. тресавище, плитчина

slice [slais]
I. 1. парче, резен, филия
2. дял, част, пай
SLICE of good luck късмет
3. широк плосък нож/лопатка (за обръщане, сервиране), шпатула
4. сп. сечена топка, удар настрана
SLICE of life реалистично изображение на всекидневието, частица живот
II. 1. режа, нарязвам
разрязвам (и с up)
2. разделям, разпределям
3. поря (вълни, въздух)
4. сп. сека (топка и пр.)
5. to SLICE off отрязвам, отсичам
6. обръщам/вземам с шпатула/лопатка

slick [slik]
I. 1. гладък, хлъзгав
2. ловък, изкусен
3. повърхностен
повърхностно привлекателен, лек (за автор, cписание и пр.), повърхностно убедителен
4. ам. sl. отличен, екстра
II. v изглаждам, приглаждам, оглаждам, намазвам (с брилянтин и пр.)
to SLICK oneself (up) подокарвам се
III. 1. разлят бензин/нефт и пр., хлъзгаво място (на път)
2. ам. разг. луксозно/лъскаво списание
IV. 1. право, направо, точно
2. гладко, плавно
3. ловко, умело

slicker ['slikə]
1. n ам. мушама, дъждобран
2. разг. хитрец, измамник
3. sl. елегантен/обигран гражданин

slide [slaid]
I. 1. плъзгам (се), хлъзгам (се), пързалям (се)
2. мушвам (се), пъхам (се) (незабелязано) (in, into, out, out of, away), минавам незабелязано/постепенно (за време)
3. прен. подхлъзвам се, прегрешавам (и to SLIDE into sin)
to SLIDE into a bad habit постепенно/неусетно придобивам лош навик
4. прен. развивам се по естествения си път/без намеса
let it SLIDE! остави! не обръщай внимание! карай да върви! to let things SLIDE оставям нещата на самотек, пускам му края, проявявам безгрижие/небрежност
5. муз. свиря/пея легато
6. to SLIDE over прен. едва засягам, заобикалям (въпрос и np.)
II. 1. плъзгане, хлъзгане, пързаляне
2. пързалка
3. наклонена плоскост, стръмнина
улей (за спускане на трупu и пр.)
4. плъзгач
5. тех. шибър
6. свличане на земен пласт, лавина, геол. разлом, разсед
7. ик. пълзяща скала (и sliding scale)
8. диапозитив, касета
9. предметно стъкло (за микроскоп)
10. шейна
11. муз. легато, портаменто
12. фиба за коса
13. инструмент от типа на тромпета, движещата се част на такъв инструмент
14. sliding seat

slide fastener ['slaid,fa:snə]
n aм. цип

slide-rule ['slaidru:l]
n логаритмична/сметачна линийка

sliding seat ['slaidiŋ,si:t]
n подвижна седалка (в гребна лодка)

slight [slait]
I. 1. тънък, слаб
2. крехък, чуплив
3. малък, незначителен, лек, слаб
not the SLIGHTest doubt/hope ни най-малко съмнение/надежда
to some SLIGHT extent малко нещо, до/в известна стелен
not in the SLIGHTest (degree) ни най-малко
4. повърхностен, незначителен (за писател, постижение, наблюдение и пр.)
II. 1. обиждам, пренебрегвам, не зачитам
2. ам. върша/свършвам как да е
III. n обида, незачитане, пренебрежение
to put a SLIGHT on someone обиждам някого, проявявам пренебрежение/незачитане към някого

slim [slim]
I. 1. тънък, строен
2. слаб, долнокачествен
3. разг. малък, недостатъчен, оскъден
SLIM chance/hope слаба възможност/надежда
SLIM evidence оскъдни/съвсем недостатъчни доказателства
4. хитър, безскрупулен
II. 1. отслабвам, пазя диета за отслабване
2. правя да отслабне/да изглежда слаб
SLIMming exercises упражнения за отслабване
SLIMming clothes дрехи, в които човек изглежда по-слаб

slime [slaim]
I. 1. тиня, лепкава кал, талог
2. слуз, слиз, лигавина
3. прен. тиня, кал
4. подлизурство
II. 1. покривам със слуз
2. изчиствам от слуз (рибa и пр.)

slimy ['slaimi]
1. лигав, слизест
2. тинест, кален
3. прен. мазен, гаден, сервилен (и SLIMY-tongued)

sling [sliŋ]
I. 1. прашка, ластик
2. клуп, превръзка през рамо
3. тех. товароподемна примка, такелажна верига
4. хвърляне (с прашка)
II. 1. хвърлям (с прашка), мятам
to SLING over one's shoulder мятам на рамо, нарамвам
to SLING someone out изхвърлям някого
2. провесвам, закачвам (люлка и пр.)
3. повдигам с ремък/въже
to SLING ink разг. пиша, писателcтвувам
III. n ам. уиски/джин/коняк/ром със сода, захар, лимон и пр

slingshot ['sliŋʃɔt]
n прашка с дървен чатал

slink [sliŋk]
I. 1. промъквам се, прокрадвам се (обик. с in, out, off, away)
дебна (about)
2. помятам, раждам преждевременно (за животно)
II. n пометнато/недоносено животно

slinky ['sliŋki]
1. дебнещ
2. sl. очертаващ фигурата (за дреха)

slip [slip]
I. 1. хлъзгам (се), подхлъзвам (се)
2. пъхвам (се), шмугвам (се), промъквам (се)
вмъквам (се) (away, out, past, by, in, into, through)
to SLIP into one's clothes навличам/обличам набързо дрехите си
to SLIP out of one's clothes събличам се бързо
3. нося се, плъзгам се (плавно)
4. изплъзвам се (и прен.)
something SLIPs through my fingers нещо се изплъзва из пръстите ми (и прен.)
to let something SLIP изпускам/изтървавам нещо (и прен.), изпускам се, издавам неволно нещо
5. изплъзвам се от (и прен.), измъквам се/освобождавам се от
your name has SLIPped my memory името ви се e изплъзнало от паметта ми
to SLIP someone's notice/attention оставам незабелязан от някого
the dog has SLIPped its collar кучето се e измъкнало/освободило от нашийника си
to SLIP one's skin хвърлям кожата си (за змия)
6. правя неволна грешка, изтървавам се, промъквам се случайно (за грешка)
изпускам (при четене, плетене и np.)
7. пускам (стрела, котва)
8. пускам, освобождавам (куче и пр.), откачам (вагон)
9. помятам (за животно)
10. развързвам се, не държа (за възел)
11. изкълчвам, навехвам
slip along нося се/движа се плавно
slip away измъквам (се) незабелязано, изплъзвам се, отивам си, изчезвам (и прен.), минавам неусетно (за време)
slip back прен. връщам се назад
влизам пак в духа на (into)
slip by минавам неусетно (за време), промъквам се
to let SLIP by пропускам (възможност и пр.)
slip down падам, хлъзгам се, свличам се, лесно се пия/гълтам
slip in/into промъквам се, вмъквам се (в), прен. вмъквам (между другото), подмятам, обличам, навличам (дреха)
slip off измъквам се, изплъзвам се, събличам, свалям, изхлузвам (дреха и пр.)
slip on обличам, навличам, нахлузвам
slip out изплъзвам се, измъквам се, разчувам се
slip over ам. пробутвам (някому някаква работа), измамвам, мятам
slip through промъквам (се) (през) (и прен.)
slip up разг. сбърквам, правя грешка
II. 1. подхлъзване, хлъзгане
2. неволна грешка, опущение, пропуск, гаф
SLIP of the tongue/pen грешка на езика/перото
3. спадане, намаление
4. парче, къс, ивица
SLIP of wood треска, дъсчица
SLIP of paper листче
SLIP of a garden градинка
5. печ. шпалта
6. младо момче/момиче (обик. SLIP of a boy/girl)
7. издънка, фиданка, калем (за присаждане)
8. дамски комбинезон
9. рl плувки (и bathing-SLIPs)
10. калъф (за въглавница)
11. тех. буксуване
12. мор. хелинг
13. геол. преместване при разсед
14. нашийник (на куче)
15. клипс
16. рядка смес от глина, боя и вода (в грънчарството)
17. скеля, кей

slip-carriage ['slipkæridʒ]
n жп. вагон, който се откача без спиране на влака

slipcase ['slipkeis]
n картонен калъф за книга

slip-coach ['slipkoutʃ]
вж. slip-carriage

slip-cover ['slipkʌvə]
1. калъф (за мебел)
2. обложка (на книга)

slip-knot ['slipnɔt]
1. хлабав възел
2. примка на връв

slip-on ['slipɔn]
1. a който се облича през главата, който не се закопчава, без връзки/копчета
2. n пуловер, дамски ластичен колан

slipper ['slipə]
I. 1. пантоф, чехъл
2. тех. челюст на спирачка, плъзгач, кръстоглав
II. v разг. натупвам с чехъл

slippery ['slipəri]
1. плъзгав, хлъзгав
2. прен. опасен, деликатен
to be on a SLIPPERY slope тръгнал съм по опасен път
3. прен. ненадежден, несигурен, непостоянен, хитър, безскрупулен

slippy ['slipi]
1. a разг. slippery
2. бърз, чевръст
to be/look SLIPPY бързам

slip-road ['sliproud]
n страничен/местен път

slipshod ['slipʃɔd]
1. обут с чехли/със стари обувки
2. размъкнат, нечист, мърляв
3. небрежен, немарлив

slipslop ['slipslɔp]
I. 1. вж. slipshod
2. слаб (за питие)
II. 1. слабо питие, прен. помия
2. глупаво/сантиментално говорене/писане, плещене

slip-sole ['slipsoul]
1. стелка, подложка
2. вардало

slipstream ['slipstri:m]
n ав. попътна струя

slip-up ['slipʌp]
n разг. грешка, опущение, неуспех

slipway ['slipwei]
n мор. хелинг

slit [slit]
I. v (slit) разрязвам, цепя (се), разцепвам (се), разсичам
SLIT trench воен. малък окоп
II. 1. разрез, цепнатина, цепка, (тесен) отвор, шлиц
2. воен. визъор

slither ['sliðə]
v хлъзгам (се), плъзгам (се)

slithery ['sliðəri]
a хлъзгав, плъзгав

sliver ['slivə]
I. 1. треска, тресчица, отломък, тънкорезенче
2. вълмо, снопче, къделя
II. 1. цепя (дърво), цепя (се), отцепвам (се), отчупвам (се)
2. образувам/правя вълмо

slob [slɔb]
1. тиня, кал
2. sl. лош работник, мърляч
3. sl. простак, глупак

slobber ['slɔbə]
I. 1. slaved
2. прен. лигавя сe, сантименталнича (over)
3. прен. оплесквам
II. 1. вж. slaver
2. прен. лигавене

slobbery ['slɔbəri]
1. лигав
2. немарлив, небрежен, мърляв

sloe [slou]
n бот. трънка (Primus spinosa)

sloe-eyed ['slou,aid]
a с тъмни бадемови очи

slog [slɔg]
I. 1. удрям, блъскам, бъхтя
2. бия път, влача се
3. прен. бъхтя се
to SLOG away at one's work бъхтя се, трепя се
II. 1. силен удар
2. тежък/упорит труд, бачкане
3. тежък път/ходене

slogan ['slougən]
1. лозунг
2. боен зов

sloganeer [,slougə'niə]
n ам. лозунгаджия

slogger ['slɔgə]
1. играч (на крикет), който има силен удар
2. упорит работник, бачкач

sloop [slu:p]
1. едномачтов платноход
2. ист. малък военен кораб (и SLOOP of war)

slop [slɔp]
I. 1. локва, кал, разлята течност
2. pl течна храна (за болни и пр.)
3. pl помия (и прен.)
4. рl екскременти, изпражнения
5. прен. лигавщини, излияния
II. v (-pp-) изплисквам (се), разливам (се) (over на, по)
slop about/around плискам се (за течност), шляпам (в кал и пр.), разг. мотая се, моткам се
slop out разливам се, изплисквам се
изпразвам кофи с помия/изпражнения (в затвор и np.)
slop over преливам (cе), изливам (се) (into в), изплисквам се, прен. лигавя се с, глезя (дете и пр.)
III. 1. работен комбинезон, широка връхна дреха
2. рl. евтини готови дрехи
3. рl мор. моряшки дрехи/постелки/завивки
SLOP chest сандък на моряк
IV. n sl. полицай, фанте

slop basin ['slɔpbeisn]
n купичка за изсипване на утайка от чаени/кафени чаши

slope [sloup]
I. n наклон, наклоненост, полегатост, склон, скат, откос
SLOPE of a curve мат. кривина
SLOPE up нанагорнище
SLOPE down нанадолнище
rifles at the SLOPE воен. пушки на рамо
to do a SLOPE slope
II. 1. наклонявам (се), навеждам (се), спускам (се)
to SLOPE up издигам се, възвишавам се (за терен и пр.)
to SLOPE down накланям се, спускам се надолу
to SLOPE forward/backward наклонен съм надясно/наляво (за почерк)
to SLOPE arms воен. слагам пушки на рамо
2. sl. измъквам се, офейквам (и с off)

slop pail ['slɔp,peil]
n помийна кофа

sloppy ['slɔpi]
1. кален, покрит с локви, мокър (от разлята течност-за маса, под)
2. течен, воден, като помия (за храна)
3. разг. небрежен, немарлив
to be a SLOPPY dresser обличам се/нося се развлечено
4. разг. сладникаво/блудкаво сантиментален

slop-shop ['slɔpʃɔp]
n магазин за (евтини) готови дрехи

slops-shop n магазин за готови дрехи

slopwork ['slɔpwə:k]
1. произвоство на евтини готови дрехи
2. немарлива/долнокачествена работа

slosh [slɔʃ]
I. 1. вж. slush
2. sl. силен удар
3. (малко) количество течност
4. плискане, плисък
5. разг. слаба/разредена напитка
6. sl. сладникава сантименталност
II. 1. плискам, изплисквам, разливам
2. цапам, шляпам (във вода и пр.) (и с about)
3. намокрям, напръсквам
4. sl. цапардосвам

slot [slɔt]
I. 1. прорез, разрез, пролука, цепнатина, цепка
2. дълбей, жлеб
3. определено/подходящо място (в програма, йерархия и пр.)
II. 1. правя разрез/цепка/дълбей/жлеб в
2. слагам в цепка (монета и пр.)
3. намирам/определям подходящо място за
to SLOT graduates into jobs намирам работа за/разпределям завършили университет
III. n следа, диря (на диво животно)
IV. v (-tt-) проследявам (дивеч)

sloth [slouθ]
1. мързел, леност
2. зоол. ленивец (сем. Bradypodidae)

slothful ['slouθful]
a ленив, мързелив, муден

slot-machine ['slɔtməʃi:n]
a монетен автомат

slouch [slautʃ]
I. 1. ходя/седя/стоя отпуснато, отпускам, прегърбвам (рамене и пр.)
2. мъкна се, влача се (и с abouts around)
3. смъквам (периферия на шапка), вися надолу (за периферия)
II. 1. отпуснатост, приведена/отпусната походка, прегърбена стойка
to walk with a SLOUCH влача си краката
2. sl. небрежен работник, мърляч, небрежна работа
to be no SLOUCH at бива ме в
it's no SLOUCH of a place хубаво място
3. slouch-hat

sloucher ['slautʃə]
n туткавец, мързелан, мърляч

slouch-hat ['slautʃhæt]
n широкопола мека шапка

slough [slau]
I. 1. блато, тресавище, мочур (ище)
2. прен. блато
SLOUGH of despond пълно отчаяние
II. 1. стара/хвърлена кожа на змия, изпадали пера/косми/люспи, струпей, мъртва тъкан
2. изоставен навик
III. 1. сменям (се), променям (се) (за кожа, пера и пр.) (и с off)
2. лющя се, обелвам се (и с off)
3. отказвам се от (навик и пр.) (и с off)
4. карmu изхвърлям, чистя

sloughy ['slaui]
I. a блатист, мочурлив
II. a на/като струпей

Slovak ['slouvæk]
1. словак
2. attr словашки

sloven [slʌvn]
n повлекан, немарливец

Slovene ['slouvi:n]
n словенец

Slovenian [slou'vi:njən]
вж. slavonian

slovenly ['slʌvnli]
a небрежен, немарлив, мърляв
done in a SLOVENLY way направен надве-натри/през куп за грош, претупан

slow [slou]
I. 1. бавен, забавен, муден, тежък
SLOW heart мед. брадикардия
to be SLOW to start/in starting не бързам да започна/тръгна
to be SLOW to anger не се ядосвам лесно, не съм сприхав
to be SLOW in arriving/coming закъснявам
he is not SLOW to defend himself той реагира бързо в своя защита
in SLOW motion със забавено темпо
SLOW and/but sure бавен, но сигурен
SLOW and steady wins the race който върви полека, отива далеко, бавно, но сигурно
SLOW goods жп. стоки/товар с малка бързина
2. тих, слаб (за огън)
3. който изостава/е изостанал (за часовник)
4. несъобразителен, прен. бавен, тъп
he's frightfully SLOW той много бавно загрява
SLOW child бавноразвиващо се дете
5. търг. слаб, в застой
слабо търсен (за стока) (и SLOW moving)
6. скучен, вял, безинтересен, прен. заспал, изостанал (и за град)
II. v забавям (се), намалявам скоростта/темпото (up, down, off)
III. adv бавно
to go SLOW карам бавно, забавям темпото (за да си отпочина), внимавам, работя бавно в знак на протест
to go SLOW with пестя, икономисвам

slowcoach ['sloukoutʃ]
1. бавен/муден човек
2. бавно загряващ човек, тежка гемия
3. назадничав/старомоден човек

slow-down ['sloudaun]
1. забавяне
2. умишлено забавяне на производството (вид стачка)

slow match ['slou,mætʃ]
n бикфордов шнур

slow-motion ['sloumouʃn]
a с/на бавни обороти

slowpoke ['sloupouk]
ам. slowcoach

slow-witted ['slou,witid]
a глуповат, тъп, бавно загряващ

slow-worm ['slouwə:m]
n зоол. слепок (Anguis fragilis)

slubber ['slʌbə]
1. омърсявам, оцапвам
2. прен. претупвам, свършвам през куп за грош

sludge [slʌdʒ]
1. киша, лапавица
2. утайка, мътилка, шлам
3. тънък плаващ лед

sludgy ['slʌdʒi]
a тинест, кален, мътен

slue I. вж. slew
II. ам. slough

slug [slʌg]
I. 1. зоол. плужек, гол охлюв (сем. Limacidae)
2. мързелан, дембел
3. бавнодвижещо се превозно средство
II. 1. движа се бавно, мъкна се
2. забавям
3. бездействувам, мързелувам
III. 1. (грубо излят) куршум, сачма
2. метал. полуизпечена/полуизпържена руда, заготовка
3. печ. реглета, линотипен ред
4. ам. (фалшив) жетон (за монетен автомат)
5. физ. слъг (единица за маса)
IV. вж. slog
V. 1. тежък удар (с юмрук)
2. чашка силно питие

slug-abed ['slʌgəbed]
n мързелан, човек, който обича да се излежава

slugfest ['slʌgfest]
n ам. шумна кавга/бой

sluggard ['slʌgəd]
n ленивец, мързеливец, мързелан

sluggish ['slʌgiʃ]
1. бавен, муден, бавнотечащ
2. мързелив, ленив, бездеен, бавно действуващ
3. търг. слаб, в застой

sluice [slu:s]
I. 1. шлюз, бент, яз, врата на док/шлюз, водозащитна преграда
2. водовод, преливник, тръбен водоизпускател
3. мин. улей/корито за промиване на злато/руда
4. разг. изплакване, измиване, промиване
II. 1. отварям шлюз, отвеждам (вода)
2. мин. промивам в улей/корито
3. тека, изтичам (и с out)
4. заливам, обливам, промивам, измивам със силна струя

sluice-gate ['slu:sgeit]
n шлюзова врата, пропускателен отвор

slum [slʌm]
I. 1. беден/пренаселен квартал
2. овехтяла порутена къща
SLUM clearance (кампания за) събаряне на къщи в бедняшки квартали и преместване на жителите им при по-добри условия
II. 1. обикалям бедните квартали с благотворителна цел/от любопитство (и to go SLUMming)
2. разг. живея бедняшки

slumber ['slʌmbə]
I. n поет. (лек) сън (често pl), покой
II. 1. спя (спокойно/леко)
to SLUMBER away проспивам
2. бездействувам, прен. дремя, спя

slumberous ['slʌmbrəs]
a сънлив, дремлив, задрямал, приспивен

slumgullion ['slʌmgʌliən]
n чорба от месо и зеленчуци

slumming n посещаване на бедните

slummy ['slʌmi]
a бедняшки

slump [slʌmp]
I. 1. ик. рязко спадане (на цени и пр.), икономически спад/криза
2. (период на) загуби (в спорта и пр.), спаднал интерес
3. слягане/свличане на почвата
4. приведена/прегърбена стойка
II. 1. (с) падам рязко (за цени, интерес, качество и пр.)
2. слягам се, свличам се (за почва)
3. отпускам се, падам, стоварвам се (into a chair на стол, to the ground/floor на земята) (и с down)
4. ходя приведен/прегърбен
5. прен. провалям се

slung вж. sling

slunk вж. slink

slur [slə:]
I. 1. сливам (звукове, букви, думи-при говорене, писане, четене), говоря/отпечатвам неясно
2. муз. изпълнявам легато
3. ост. петня, опетнявам, клеветя, омаловажавам
4. to SLUR over прен. замазвам, заличавам, заглаждам, премълчавам, отминавам (грешки, различия и пр.)
5. ам. прен. претупвам, свършвам как да е
II. 1. клевета, обида, петно, злостна забележка, инсинуация
to cast a SLUR on петня, опетнявам
to keep o/s reputation free from (all) SLURs пазя репутацията си чиста/неопетнена
2. муз. легато
3. слят/неясен изговор
4. печ. неясно отпечатване, зацапване, зацапан текст

slurp [slə:p]
v мляскам, сърбам (шумно)

slurry ['slʌri]
1. рядък цимент/глина/кал, глинена каша, циментово тесто
2. суспензия (на ситни въглища)

slush [slʌʃ]
I. 1. киша, лапавица, (рядка) кал
2. сантиментална измислица, глупава/евтина сантименталност, глупости
3. смазка против ръждясване
4. мор. отпадъци от сланина/мас
II. 1. изцапвам, изкалвам, цапам в кал/лапавица
2. обливам, заливам, плискам
3. изпълвам (фуги) с хоросан
4. тех. смазвам

slush fund ['slʌʃ,fʌnd]
n ам. пари за подкупи (при избори и пр.)

slushy ['slʌʃi]
1. кишав, кален
2. сладникаво сантиментален, лигав

slut [slʌt]
1. повлекана
2. уличница
3. ост. шег. момиче
4. кучка

sluttish ['slʌtiʃ]
a развлечен, небрежен, мръсен (за жена)

sly [slai]
1. хитър, лукав, потаен
on the SLY (по) тайно, крадешком
2. закачлив, дяволит, многозначителен, ироничен

slyboots ['slaibu:ts]
n pl с гл. в sing разг. шег. хитрец

slype [slaip]
n пасаж, галерия (в катедрала)

smack [smæk]
I. 1. плесница, шляпване
2. мляскане, млясване (и SMACK of the lips), шумна целувка
to give someone a hearty SMACK целувам някого сърдечно и шумно
3. плющене (на камшик), удар
to get a SMACK in the eye/face разг. претърпявам неуспех/разочарование
to have a SMACK at something разг. опитвам се да направя нещо
II. 1. пляскам, плясвам, шляпвам
2. мляскам, млясвам
to SMACK one's lips мляскам, прен. облизвам се
3. разг. целувам шумно, млясвам
4. плющя (с) (камшик и пр.)
III. adv право
SMACK in the middle право в средата
IV. 1. вкус, миризма, мирис (of на)
2. мъничко, нещичко, следа
to have a SMACK of obstinacy/recklessness in one's character падам (си) малко упорит/безразсъден, имам известна доза упоритост/безразсъдство
V. 1. имам вкус/миризма/примес, намирисвам (of)
2. прен. приличам, напомням, намирисвам
opinions that SMACK of heresy малко еретични мнения
VI. n малка рибарска платноходка

smack-dab ['smækdæb]
ам. разг. smack

smacker ['smækə]
1. n разг. звучна целувка
2. силен/звучен удар
3. една лира стерлинга, един долар

smacking ['smækiŋ]
1. звучен, шумен
2. силен (за вятър)

small [smɔ:l]
I. 1. малък, неголям, дребен, ситен
the SMALL hours малките часове, часовете след полунощ
SMALL capitals/разг. caps печ. капители
SMALL craft лодка
SMALL waist тънка талия
the SMALL screen малкият екран, телевизията
2. дребен, малък, незначителен
SMALL shopkeeper/farmer дребен търговец/земеделец
SMALL talk банален/дребен/светски разговор
3. скромен (и за произход)
in a SMALL way скромно, в малък мащаб, безпретенциозно
4. почти никакъв
to have SMALL cause for почти нямам причина/повод за
and SMALL wonder и нищо чудно
to pay SMALL attention to не обръщам почти никакво внимание на
no SMALL немалък, доста голям
he has SMALL Latin почти не знае латински
5. дребнав, прен. дребен, ограничен
6. слаб, разреден (за питие)
SMALL beer слаба бира, дребни/празни работи, дреболии
to think no SMALL beer of oneself мисля се за много нещо, имам голямо мнение за себе си
to be SMALL beer не съм/не представлявам нищо особено
7. тих (за глас)
to feel SMALL чувствувам се засрамен/унижен
to make someone feel SMALL засрамвам/унижавам някого, смачквам някому фасона
II. adv дребно, на дребни/малки парчета, ситно, със ситни букви/почерк
to sing SMALL разг. прен. пея/запявам друга песен, снемам мерника, ставам поскромен
III. 1. най-тясна/тънка част
the SMALL of the back кръстът
2. pl разг. дребни неща (за пране)
3. рl първи университетски изпит (в Оксфорд)

smallage ['smɔ:lidʒ]
n кервиз, целина (Apium graveolens)

small-clothes n pl ист. кюлоти

smallholder ['smɔ:lhouldə]
n дребен (селски) собственик

smallholding ['smɔ:lhouldiŋ]
n дребна (селска) собственост

smallish ['smɔliʃ]
a възмалък, възнисък, недоcтатъчен

small-minded ['smɔ:l,maindid]
a дребнав, ограничен

smallpox ['smɔ:lpɔks]
n едра шарка, вариола
marked with SMALLPOX сипаничав

small-scale ['smɔ:lskeil]
a в малък мащаб, дребен

small-sword ['smɔ:lsɔ:d]
n шпага, рапира

small-talk n салонен разговор

small-time ['smɔ:ltaim]
a незначителен, дребен, маловажен

small wares ['smɔ:l,wɛəz]
n pl галантерия, кинкалерия, пасмантерия

smalt [smɔ:lt]
n тех. шмалта

smarm [sma:m]
1. v разг. изглаждам, замазвам, намазвам
2. подмазвам се, лаская

smarmy ['sma:mi]
a подмазващ се, мазен

smart [sma:t]
I. 1. интелигентен, умен, бърз, находчив, остроумен, хитър, безскрупулен, нахакан
SMART dealing/practice безскрупулно деяние/държане
he's a SMART one разг. бива си го
SMART talker човек, който умее да говори/убеждава
SMART alec (k) /alick хитрец, всезнайко
2. бърз, чевръст, пъргав, енергичен, сръчен, прецизен
look SMART (about it)! you'd better be pretty SMART about it! побързай! не се бави! to make a SMART job of свършвам работа бързо и прецизно
to be SMART in answering винаги имам готов отговор
SMART walk бърз ход, бърза разходка
at a SMART pace бързо, енергично, с бързи крачки
3. спретнат, стегнат, моден, елегантен, шик, светски
to make oneself SMART обличам се елегантно
the SMART set/society светското общество, хайлайфът
4. силен (за удар и пр.), тежък, суров (за наказание)
5. смъдящ
6. значителен, доста голям
II. 1. смъди (ме), боли (ме), пари (ми)
2. причинявам смъдене/болка, смъдя
3. прен. боли ме, огорчен съм, страдам
to SMART under an injustice/rebuke измъчвам се от неправда/укор
to SMART with vexation силно съм раздразнен
to SMART for something прен. плащам за нещо, изпащам си
the insult SMARTs yet обидата още не е забравена
III. 1. смъдене, смъдеж, болка
2. огорчение, болка

smarten [sma:tn]
1. спретвам (се), докарвам (се), оправям (се) (и с up), правя/ставам по-спретнат/по-елегантен
2. to SMARTEN up ускорявам, оживявам (се), подобрявам, правя по-ефикасен

smart-money ['sma:tmʌni]
1. юр. обезщетение (особ. твърде вuсоко)
2. ам. суми, вложени в предприятие въз основа на тайно получени сведения, хора, влагащи такива суми
3. ост. откуп (от военна служба)
4. воен. инвалидна пенсия/помощ

smart-weed ['sma:twi:d]
n бот. пача трева, пипериче (Polygonum hydropiper)

smarty ['sma:ti]
n ам. разг. всезнайко, хитрец, нахакан човек

smartypants ['sma:tipænts]
n pl с гл. в sing smarty

smash [smæʃ]
I. 1. счупвам (се), разбивам (cе), строшавам (се) (и с up), смачквам (се), смазвам (се)
to SMASH in/down a door, to SMASH a door open разбивам врата
2. удрям (се) /блъскам (се) с все сила, удрям, запращам, забивам (топка)
3. фалирам, банкрутирам (и с up)
4. унищожавам (противник)
smash in вмъквам се/влизам насила, разбивам, пробивам
to SMASH someone's face in разбивам мутрата на някого
smash up разбивам, унищожавам, нанасям тежки поражения на, фалирам
II. 1. счупване, сблъскване, удар, катастрофа
to hit one's head an awful SMASH страшно си удрям главата
2. трясък
3. фалит
to go SMASH фалирам
4. поражение
5. сп. забиване (на топка)
6. студена алкохолна напитка с подправки
7. ам. разг. (нещо, което има) голям успех (и SMASH hit)
III. adv с трясък, с все сила
to go SMASH into блъскам се с все сила в

smasher ['smæʃə]
1. нещо изключително, пленителен/чудесен човек, бомба
2. силен удар

smashing ['smæʃiŋ]
1. тежък, съкрушителен
2. разг. чудесен, великолепен, екстра

smash-up ['smæʃʌp]
1. катастрофа (и прен.)
2. фалит, рухване

smatter ['smætə]
I. v говоря повърхностно, имам повърхностни познания по
II. n повърхностни (по) знания (of по)

smatterer n дилетант

smattering n повърхностни познания (of)

smaze [smeiz]
n дим и мъгла

smear [smiə]
I. 1. мажа, намазвам
to SMEAR oil on, to SMEAR with oil намазвам с масло
2. оцапвам (се), нацапвам (се), измърсявам (се), зацапвам (дума при писане и пр.)
3. прен. петня, опетнявам, очерням
4. ам. sl. смазвам (противник)
II. 1. петно, леке
2. мед. намазка (и на предметно стъкло)
3. разг. петно, клевета, опит за оклеветяване

smear-word ['smiəwə:d]
n заклеймяващ/мръсен епитет

smeary ['smiəri]
a зацапан, замърсен, мръсен, нечист, лепкав

smell [smel]
I. 1. миризма, мирис, аромат (of на)
to have/take a SMELL of something помирисвам нещо
2. обоняние
II. 1. усещам мирис (на), мириша, помирисвам
душа (и с at), подушвам, надушвам
2. издавам/имам мирис/аромат, мириша (of на), воня, смърдя
3. прен. воня, смърдя, много съмнителен съм
to SMELL to high heaven воня (и прен. -за сделка и пр.)
smell about/around прен. душа, търся сведения
smell of мириша на, имам аромат/миризма на, прен. намирисвам/приличам на
something SMELLs of the lamp изглежда, че нещо е изработено с много труд/с много нощни бдения
to SMELL of the shop полагам големи усилия да си продам стоката, говоря твърде технически/професионално
smell out подушвам, откривам/намирам с душене, разкривам, откривам (тайна)
smell up умирисвам, вмирисвам

smeller ['smelə]
n sl. нос

smelling-bottle ['smeliŋbɔtl]
n шишенце с амонячна сол (за вдишване)

smelling-salts ['smeliŋsɔ:lts]
n pl амонячна сол за вдишване

smelly ['smeli]
a вонлив, вонящ, зловонен

smelt [smelt]
I. v топя, стопявам, разтопявам, произвеждам (метал) чрез топене
II. n метал. стопилка, стопен метал
III. n зоол. корюшка (риба) (Osmerus)
IV. вж. smell

smile [smail]
I. n усмивка
to be all SMILEs изглеждам много щастлив, много съм любезен, разливам се в усмивки
to give a faint SMILE усмихвам се едва-едва
II. 1. усмихвам се (и прен. on, upon)
to SMILE a bitter smile усмихвам се горчиво
to keep smiling не преставам да се усмихвам, не падам духом при нещастие/неприятност
2. изразявам с усмивка, усмихвам се в знак на (съгласие и пр.)
to SMILE a welcome посрещам/поздравявам с усмивка
to come up smiling разг. бързо се съвземам след неуспех

smirch [smə:tʃ]
I. 1. омърсявам, изцапвам
2. петня, опетнявам
II. n петно (главно прен.)

smirk [smə:k]
I. n самодоволна/глупава/мазна усмивка
II. v усмихвам се/хиля се самодоволно/глупаво/мазно

smite [smait]
1. удрям (се), блъскам (се)
a strange sound smote upon our ears странен шум ни блъсна в ушите/достигна до ушите ни
2. наказвам, поразявам, измъчвам
his conscience/heart smote him съвестта започна да го мъчи/заговори в него
smitten with mad ambition обладан/измъчван от бясна амбиция
smitten with fear обхванат/обладан от страх
to be smitten with remorse разкайвам се, обзет съм от разкаяние
to be smitten with a pretty girl влюбвам се в/лапвам по хубаво момиче
smitten with plague нападнат от чума
smitten with palsy парализиран

smith [smiθ]
n ковач
shoeing SMITH налбантин

smithereens ['smiðəri:nz]
n pl разг. парченца, късчета
to smash to/into SMITHEREENS строшавам, правя на парчета

smithery ['smiðəri]
1. ковачница
2. ковашки занаят

smithy ['smiði]
n ковачница

smitten вж. smite

smock [smɔk]
I. n широка набрана риза/работна дреха/комбинезон, рубашка
II. 1. набирам, украсявам с набори
2. обличам в работен комбинезон/рубашка

smocking n набор

smog [smɔg]
n черна мъгла, мъгла, примесена с пушек

smoke [smouk]
I. 1. пушек, дим
2. пушене, изпушване (на цигара и пр.)
to have a SMOKE изпушвам една цигара и пр
3. разг. цигара, пура, лула
to go up/end in SMOKE безрезултатен съм, не давам никакъв резултат, изпарявам се (за надежда и пр.)
there is no SMOKE without fire има си крушка опашка
that's all SMOKE всичко това e вятър/измислица
like SMOKE sl. съвсем бързо/лесно, моментално
II. 1. пуша, димя
2. пуша (тютюн и пр.), пуша се (за цигара и пр.)
no smoking пушенето забранено
3. пуша, опушвам, задимявам, окадявам, одимявам
SMOKEd glass тъмно стъкло
4. изпущам пара
5. to SMOKE out дезинфекцирам (стая и пр.), изгонвам с пушек (оси от гнездо и пр.), изкарвам наяве
6. sl. разярен съм, вдигам пара

smoke-filled room ['smoukfild,rum]
n ам. стая (в хотел и пр.) за тайни политически заседания

smoke-house ['smoukhaus]
n помещение за опушване на риба и пр

smoke-jack ['smoukdʒæk]
n механизъм за въртене на шиш

smokeless ['smouklis]
a бездимен

smoker ['smoukə]
1. пушач
2. купе за пушачи
3. приятелска среща на мъже (в клуб и пр.)

smoke-room n пушалня

smoke-screen ['smoukskri:n]
n димна завеса (и прен.)

smokestack ['smoukstæk]
1. (висок) комин (и на кораб)
2. кюнец

smoking compartment ['smoukiŋkəm'pa:tmənt]
n вагон/купе за пушачи

smoking-mixture ['smoukiŋmikstʃə]
n смес от тютюн за лула

smoking-room ['smoukiŋrum]
1. пушалня
2. attr нецензурен, неприличен

smoky ['smouki]
1. димен, задимен, запушен, опушен, пушещ, димящ, замъглен
2. тъмносив

smolder ам. smoulder

smooth [smu:ð]
I. 1. гладък, равен (и за стих, глас)
2. плавен, спокоен (за движения, полет и пр.), прен. спокоен, гладък, лесен
to make things SMOOTH for someone улеснявам някого
to get into SMOOTH water измъквам се/излизам от затруднение
the way is SMOOTH now cera e вече лесно
3. спокоен, уравновесен (за нрав)
4. любезен, лицемерен, хитър, ласкателен
SMOOTH words любезности, преструвки
5. нестипчив, нетръпчив, пивък
II. 1. изглаждам, оглаждам, приглаждам
разглаждам (out, down, over, away)
2. to SMOOTH down успокоявам се (за море и пр.)
3. изглаждам (фраза и пр.)
успокоявам (се) (и с down), улеснявам
изглаждам, премахвам, смекчавам (трудности, различия) (away, over)
to SMOOTH someone's path улеснявам (пътя на) някого
4. тех. лъскам, полирам, шлифовам, изглаждам

smooth-bore ['smu:ðbɔ:]
а. n гладкоцевна (пушка)

smooth-faced ['smu:ð,feist]
1. (о) бръснат
2. голобрад, младолик
3. любезен, лицемерен, хитър

smooth-spoken ['smu:ð,spoukən]
вж. smoothfaced

smooth-tongued ['smu:ð,tʌŋd]
вж. smooth-spoken

smorgasbord ['smə:gəsbɔ:d]
1. n швед. бюфет с различни opдъоври и пр
2. прен. смесица, миш-маш

smote вж. smite

smother ['smʌðə]
I. 1. задушавам (се), душа (се)
2. потушавам, угасявам (огън)
3. прен. сдържам, удържам, обуздавам, овладявам (смях, чувство)
4. отрупвам, обгръщам, обсипвам
to SMOTHER with kisses/kindness обсипвам с целувки/любезност
to be SMOTHERed in/with dust цял съм обсипан/покрит с прах, задушавам се от прах
5. готв. задушавам
6. to SMOTHER up потулвам (скандал и пр.)
II. n гъст облак дим/прах

smoulder ['smouldə]
I. 1. тлея, пуша
2. прен. тая се
SMOULDERing hatred затаена/скрита омраза
II. n тлеене, тлеещ огън

smudge [smʌdʒ]
I. 1. зацапвам (се)
2. изгонвам с пушек (насекоми)
3. прен. опетнявам
II. 1. петно (и прен.), зацапано място (при писане, печатане)
2. ам. огън, който пуши силно (за изгонване на насекоми), пушек от такъв огън

smudgy ['smʌdʒi]
1. оцапан, зацапан
2. опетнен

smug [smʌg]
a самодоволен

smuggle [smʌgl]
v контрабандирам, вмъквам контрабанда, внасям тайно (into)
изнасям тайно (out of)
to SMUGGLE away скривам, укривам

smuggler ['smʌglə]
n контрабандист, кораб, който пренася контрабанда

smut [smʌt]
I. 1. сажда, петно от сажди
2. бот. плесен, главня (по житата)
3. мръсни/нецензурни думи, цинизми
II. 1. изцапвам (се) със сажди, опушвам
2. заразявам (се) от главня (за жито)
3. опетнявам, осквернявам

smutty ['smʌti]
1. оцапан (със сажди), очернен
2. заразен от главня (за жито)
3. неприличен, мръсен, циничен

snack [snæk]
I. 1. закуска, леко ядене, похапване
2. дял, част
II. v похапвам леко, закусвам

snackbar ['snækba:]
n закусвалня

snaffle [snæfl]
I. n вид юздечка
to ride someone on the SNAFFLE отнасям се меко/внимателно към някого
II. 1. слагам юздечка на
2. sl. отмъквам, задигам, свивам

snafu [snæ'fu:]
I. a ам. sl. объркан, хаотичен, в безпорядък
II. n ам. sl. бъркотия, хаос, грешка, гаф

snag [snæg]
I. 1. опасно стърчащ дънер/клон/камък/зъбер (и под водата)
2. корен от счупен зъб, стърчащ зъб
3. малко разклонение на еленов рог
4. прен. непредвидено/неочаквано препятствие/пречка
to come upon/strike a SNAG срещам неочаквано затруднение
there is a SNAG in it somewhere има някаква скрита пречка
without a SNAG без всякаква спънка/трудност, съвсем гладко
II. 1. блъскам се/закачам се на дънер/клон/камък/зъбер, повреждам се/пробивам се/скъсвам се при блъскане/закачане
2. чистя/прочиствам от (скрити) дънери/клони и пр
3. спъвам, попречвам на
4. ам. хващам, залавям, пипвам, успявам да получа/докопам

snagged [snægd]
1. пълен с дънери (за речно дъно)
2. възлест, чепат
3. стърчащ

snaggle-tooth ['snægltu:θ]
n (pl-teeth) стърчащ/счупен зъб

snaggy ['snægi]
вж. snagged

snail [sneil]
1. охлюв (ам. и гол)
at a SNAIL's pace/ост. gallop като охлюв/костенурка, много бавно
2. бавен, муден човек

snake [sneik]
I. n змия (и прен.)
SNAKE in the grass скрита опасност, скрит враг
SNAKE in one's bosom черен неблагодарник, изменник
to see SNAKEs имам делириум тременс
II. 1. вия се/извивам се/пълзя като змия
2. влача (трупи)

snake-charmer ['sneiktʃa:mə]
n змиеукротител

snake fence ['sneik,fens]
n ам. зигзагообразна ограда

snake-pit ['sneikpit]
n sl. лудница (и прен.)

snakeroot ['sneikru:t]
n бот. дебрянка (Sanicula europaea)
дъбравник (Eupatorium)
пача трева (Polygonium bistorta)

snaky ['sneiki]
1. змиевиден, змийски
2. пълен със змии
3. извиващ се, гъвкав (за движения и пр.)
4. подъл, лукав, коварен, зъл

snap [snæp]
I. 1. щраквам (се), плющя (с) (камшик), изплющявам
to SNAP one's fingers щраквам с пръсти
to SNAP one's fingers at someone /in someone's face изразявам пренебрежение към някого, показвам, че не давам пет пари за някого
to SNAP shut захлопвам се
2. счупвам (се), отчупвам (се), скъсвам (се), прасвам (се)
3. хапя/захапвам шумно/бързо, щраквам (със) зъби
4. казвам рязко, отсичам, сопвам се
5. правя (моментална) снимка, снимам
6. святкам, искря (за очи)
7. стрелям наслуки
snap at понечвам да захапя, сопвам се на
приемам веднага/с готовност (предложение и np.)
snap back отвръщам рязко/сопнато, отскачам бързо назад
snap down затварям/захлопвам шумно (капак и пр.), изплющявам (за камшик)
snap in/into
to SNAP in/into it sl. залавям се веднага за нещо
snap off отчупвам, отхапвам, щраквам (за да загася)
to SNAP someone's head/nose off сопвам се на някого, прекъсвам някого рязко/грубо
snap out изричам рязко/грубо, отсичам
to SNAP out of it разг. отърсвам се бързо (от лошо настроение, навик)
snap to хлопвам (се), захлопвам (се)
snap up грабвам (и прен.), разграбвам (стоки, билети), захапвам, залапвам, прекъсвам/възразявам рязко/грубо
SNAP it up! ам. sl. по-бързо! давай!
II. 1. тракване, щракване, изплющяване, прасване
with a SNAP шумно
2. бързо захапване/грабване
3. закопчалка, клипс, тех. стяга, клема, запънка, ключалка
4. хрупкава бисквита
5. (моментална) снимка
6. кратко застудяване, рязка промяна на времето
7. разг. енергия, сила, живост, замах
put some SNAP into it! по-живо
8. вид игра на карти
9. ам. sl лесна/доходна/изгодна работа
10. малко нещо, парченце
III. 1. внезапен, неочакван, направен без предупреждение, необмислен, неподготвен
2. затварящ се с прищракване
3. ам. разг. лесен, лек
IV. adv бързо, шумно
to go SNAP прасвам (се)

snapback ['snæpbæk]
1. n ам. бързо възстановяване (на цени)
2. футб. бързо връщане от центъра

snap bean ['snæp,bi:n]
n ам. вид зелен фасул

snap-brim ['snæpbrim]
a със спусната отпред периферия (за шапка)

snapdragon ['snæpdrægən]
n бот. кученце (Antirrhinum)

snap fastener ['snæp,fa:snə]
1. тех. запънка, езиче, зъбец
2. закопчалка (на ръкавица и пр.), вид секретно копче

snapper ['snæpə]
1. вид риба (род Pagrosomus)
2. вид костенурка (Chelydra serpentina) (и snapping turtle)
3. click-beetle

snappish ['snæpiʃ]
1. който хапе (за куче)
2. раздразнителен, сприхав, рязък, сърдит

snappy ['snæpi]
1. snappish
2. жив, пъргав, енергичен
make it SNAPPY! look SNAPPY! по-бързо! по-живо
3. разг. елегантен

snapshot ['snæpʃɔt]
1. (моментална) снимка
2. бърз изстрел, изстрел наслуки

snare [snɛə]
I. 1. примка, капан, клопка
2. уловка, трик, примамка
II. v улавям в капан, впримчвам (и прен.), примамвам

snarl [sna:l]
I. v ръмжа, зъбя се, озъбвам се (и прен.)
II. n ръмжене, зъбене, озъбване (и прен.)
III. 1. обърквам (се), омотавам (се), уплитам (се)
2. усложнявам (се), заплитам (се)
3. to SNARL up обърквам (се), задръствам (се) (за улично движение и пр.), прен. забърквам (се), заплитам (се), обърквам (се)

snatch [snætʃ]
I. 1. грабвам, сграбчвам, открадвам
2. отскубвам, изтръгвам, отнасям
sl. отвличам (away, off, from, up)
to SNATCH a kiss открадвам си целувка
3. to SNATCH at посягам да взема/грабна, приемам веднага/охотно (предложение и пр.)
II. 1. грабване, сграбчване, посягане
2. откъс, парче
SNATCHes of conversation откъслечен разговор
3. кратък период/врeме
to work by/in SNATCHes работя с прекъсвания/на пресекулки
to have a SNATCH of sleep дремвам малко
4. лека закуска, похапване
5. sl. отвличане

snatch-thief ['snætʃθi:f]
n апаш, крадец на чанти

snatchy ['snætʃi]
a откъслечен, който се извършва на пресекулки

snath [sna:ð]
n дръжка на коса

snathe [sneið]
вж. snath

snazzy ['snæzi]
a sl. шик (озен)

sneak [sni:k]
I. 1. дебна, промъквам (се), прокрадвам се (by, in)
to SNEAK out измъквам (се)
2. sl. отмъквам, задигам, крада на дребно
to SNEAK a smoke изпушвам тайно една цигара
3. sl. наклеветявам, наковладвам (on someone някого), клеветя, издайнича
II. 1. разг. подлец, доносник
2. ам. разг. измъкване
3. SNEAK-thief
4. pl ам. sneakers
5. attr извършен тайно/без предупреждение
SNEAK attack неочаквано нападение
SNEAK preview ам. закрита (предварителна) прожекция (на нов филм)

sneakers ['sni:kəz]
n pl гуменки

sneaking ['sni:kiŋ]
1. подъл
2. скрит, таен, неизразен, необясним, смътен
SNEAKING suspicion смътно подозрение

sneak-thief ['sni:kθi:f]
n крадец на дребно

sneaky ['sni:ki]
вж. sneaking

sneer [sniə]
I. 1. подигравам се, подсмивам се, надсмивам се (at на), осмивам, подигравам, усмихвам се подигравателно/презрително
2. презирам (at)
II. 1. подигравателна/презрителна усмивка
2. подигравка, насмешка, сарказъм, саркастична забележка

sneeringly ['sniəriŋli]
adv подигравателно, презрително

sneeze [sni:z]
I. v кихам, изкихвам се
it's not to be SNEEZEd at разг. не e за пренебрегване/изхвърляне
II. n кихане, кихавица

snick [snik]
I. 1. клъцвам
2. крикет первам леко (топка) настрана
II. 1. клъцване, резка, белег
2. крикет лек удар настрана

snicker ['snikə]
I. 1. кикотя се, хихикам, подсмивам се
2. цвиля леко
II. 1. кикот (ене), хихикане, подсмиване, насмешка
2. леко цвилене

snickersnee ['snikəzni:]
n шег. дълъг нос

snide [snaid]
I. 1. фалшив
2. подигравателен, злонамерен, хитро злепоставящ
3. ам. подъл, долен
II. n фалшиви монети/бижута

sniff [snif]
I. 1. подсмърчам
to SNIFF up смръквам
2. мириша, душа
помирисвам (at)
to SNIFF at something мириша/душа нещо, гледам с пренебрежение/муся се на нещо
to SNIFF out trouble подушвам неприятности
II. 1. подсмърчане, смъркване
to get a SNIFF of air глътвам малко въздух
2. помирисване, душене

sniffle [snifl]
вж. snuffle

sniffy ['snifi]
1. a разг. високомерен, презрителен
2. вмирисан

snifter ['sniftə]
1. sl. глътка силно питие
2. ам. (тумбеста) чаша за коняк

snigger ['snigə]
I. v кикотя се, хихикам (подигравателно) (at, over)
II. n кикот (ене), хихикане, сподавен смях

snip [snip]
I. v (-pp-) режа, обрязвам, кълцам, клъцвам, окълцвам
отрязвам (off)
II. 1. рязване, клъцване
2. отрезка, парче (нце)
3. sl. изгодна сделка/покупка, къораво
4. рl ножици
5. ам. sl. млад/незначителен човек, младок, нахакан младеж

snipe [snaip]
I. 1. зоол. (pl без изменение) голяма бекасина (Capella media)
2. изстрел от засада/прикритие
3. долен/никакъв човек
II. 1. ходя на лов за бекасини
2. стрелям/убивам от прикритие
3. прен. нападам/критикувам ловко

sniper ['snaipə]
n снайпер, точен/изкусен стрелец

snippet ['snipit]
1. отрязък
2. pl откъслечни сведения/знания, откъси (от книга и пр.)
3. ам. разг. snip

snippy ['snipi]
1. откъслечен
2. разг. рязък, подигравателен, хаплив

snit [snit]
n ам. вълнение, раздразнение

snitch [snitʃ]
1. крада, открадвам, свивам
2. доноснича, издавам (on someone някого)

snivel [snivl]
I. 1. подсмърчам, разсополивям се
2. хленча, подсмърчам, вайкам се
3. разкайвам се лицемерно
II. 1. сополи
2. хленч, подсмърчане, вайкане
3. лицемерие, лицемерно разкаяние

sniveller ['snivlə]
1. сополанко
2. хленчещ/лицемерно разкаян човек

snob [snɔb]
n сноб
SNOB appeal/value качество, което привлича снобите

snobbery ['snɔbəri]
n снобизъм

snobbish ['snɔbiʃ]
a снобски, превзет, превзето интелектуален

snood [snu:d]
n филе/мрежа/панделка за коса

snook [snuk]
I. n sl.
to cock a SNOOK at правя дълъг нос на
II. n зоол. различни видове тропически риби

snooker ['snukə]
n вид билярд

snookered ['snukəd]
a разг. затруднен, в затруднено положение

snoop [snu:p]
I. v разг. навирам си носа (into)
слухтя, дебна, подслушвам (around, about)
II. ам. snooper

snooper ['snu:pə]
n човек, който си навира носа навсякъде

snoot [snu:t]
1. n sl. нос
2. ам. презрителна гримаса
3. ам. snob

snooty ['snu:ti]
a разг. високомерен, презрителен, снобски

snooze [snu:z]
I. удремя, (по) дрямвам
II. n дрямка, подрямване

snore [snɔ:]
I. v хъркам
II. n хъркане

snorkel [snɔ:kl]
n шнорхел

snort [snɔ:t]
I. 1. сумтя, пухтя
изсумтявам (и с out) (и прен.)
to SNORT defiance сумтя/изсумтявам предизвикателно
2. пръхтя (за кон)
3. разг. изсмивам се
4. вдъхвам, всмуквам
II. 1. сумтене, пухтене, изсумтяване
2. ам. разг. глътка силно питие
3. snorkel

snorter ['snɔ:tə]
1. n разг. нещо изключително
2. трудна работа/задача
3. силна буря
4. ам. snort

snorting ['snɔ:tiŋ]
a поразителен, смайващ

snorty ['snɔ:ti]
1. snorting
2. разг. презрителен, надменен, раздразнителен, обидчив

snot [snɔt]
1. n вулг. сопол
2. подлец, леке

snotty ['snɔti]
I. 1. вулг. сополив
2. разг. ядосан, раздразнен
нахален, нахакан (и SNOTTY-nosed)
II. n мор. sl. мичман

snout [snaut]
1. зурла, рило, хобот, муцуна
2. разг. (голям) нос
3. тех. наконечник, мундщук, сопло

snow [snou]
I. 1. сняг
снеговалеж (и fall of SNOW)
2. белтъци на сняг (със захар)
3. sl. кокаин, хероин
4. побелели коси
5. attr снежен, от/за сняг
the SNOWs of yesteryear/last year прен. ланският сняг, нещо безвъзвратно изгубено
II. 1. вали/пада сняг
2. ръся се/падам като сняг
3. ам. sl. пленявам, завладявам, убеждавам/измамвам с чара си
snow in прен. валя, трупам се, сипя се (за подаръци и пр.)
to be SNOWed in затрупан съм със сняг, не мога да изляза
snow off обик. pass отлагам/отменям поради силни снеговалежи
snow under затрупвам със сняг
прен. отрупвам (с работа и пр.) (with)
to be SNOWed under ам. изгубвам избoри с голямо болшинство на противника
snow up snow in

snowball ['snoubɔ:l]
I. 1. снежна топка
2. бит. картоп (Viburnum)
3. нещо, което расте/се трупа неимоверно
II. 1. хвърлям/бия (се) /замервам (се) със снежни топки
2. прен. раста/увеличавам се/умножавам се бързо

snow-bird ['snoubə:d]
1. junco
2. sl. наркоман

snow-blind ['snou,blaind]
a временно ослепен от блясъка на снега

snow-blink ['snoubliŋk]
n сияние/отражение на сняг/лед (на небето)

snowboot ['snoubu:t]
n шушон

snowbound ['snoubaund]
a заснежен, откъснат/прекъснат от снегове

snow-broth ['snoubrɔθ]
1. стопен/топящ се сняг, снежна киша
2. много студено питие

snow-capped ['snoukæpt]
a покрит със сняг, снежен, заснежен (за планина)

snowdrift ['snoudrift]
n снежна преспа

snowdrop ['snoudrɔp]
n бот. кокиче (Galanthus nivalis)

snowfall ['snoufɔ:l]
n cнeгoвaлeж

snowflake ['snoufleik]
n снежинка

snow job ['snou,dʒɔb]
n ам. (хитър) опит за измама/заблуждаване

snow-limit ['snoulimit]
вж. snow-line

snow-line ['snoulain]
n геогр. граница на вечните снегове

snow-man ['snoumæn]
n (pl-men) снежен човек

snowmobile ['snouməbi:l]
n ам. автомобил, приспособен за пътуване по сняг

snow-plough ['snouplau]
n снегорин

snow-shoe ['snouʃu:]
n ракета за ходене по сняг, снегоходка

snow-slide ['snouslaid]
n лавина

snow-storm ['snoustɔ:m]
n снежна буря/виелица, фъртуна

snow-white ['snou,wait]
a снежнобял, белоснежен

snowy ['snoui]
1. снежен, снеговит
2. snow-white

snub [snʌb]
I. 1. прен. срязвам, поставям (някого) на мястото му, отнасям се хладно/пренебрежително/високомерно към
2. спирам, спъвам (кораб, кон)
II. 1. презрително/високомерно отношение, укор, подигравка, груб отказ
2. спиране, спъване
3. чип нос (обик. SNUB nose)

snub-nosed ['snʌb,nouzd]
a чипонос

snuff [snʌf]
I. 1. емфие
2. всмръкване, мед. прах за всмръкване
3. sniff
to be up to SNUFF разг. отракан съм, не съм вчерашен, ам. на нужната висота съм
II. 1. sniff
2. смъркам емфие
III. n нагар на свещ
IV. 1. изчиствам/изрязвам нагара на свещ
2. to SNUFF out угасявам, загасявам (свещ)
потушавам (въстaние)
прен. убивам, унищожавам (надежда и nр.)
to SNUFF it, to SNUFF out sl. умирам, пуквам, хвърлям топа

snuff-box ['snʌfbɔks]
I. 1. n кутия за емфие
2. n табакера
II. v подрязвам фитила на свещ
SNUFF out загасвам
sl умирам

snuffers ['snʌfəz]
n pl щипци за чистене/загасяване на свещ

snuffle [snʌfl]
I. 1. сумтя
2. гъгна, говоря/пея през нос
3. sniff
II. 1. сумтене
2. гъгнене, носов говор/звук/пеене
3. рl запушен нос, хрема

snuffy ['snʌfi]
1. пожълтял от/с цвят на емфие
2. раздразнен, нервен
3. високомерен

snug [snʌg]
I. 1. уютен, топъл и приятен, закътан
2. спретнат, прибран
3. плътно прилепващ (за дреха)
4. доста добър, достатъчен (за доход)
5. скрит, таен
II. 1. подреждам, спретвам
2. гуша се, сгушвам се (up, together)
3. to SNUG down мор. подготвям кораб за буря

snuggery ['snʌgəri]
n разг. уютна стая

snuggle [snʌgl]
1. притискам (се), гушвам (се), сгушвам (се)
to SNUGGLE up to someone, to SNUGGLE in someone's arms сгушвам се в прегръдките на някого
2. настанявам се уютно (и с down)
3. загръщам (се), завивам (се) (up, in)

so [sou]
I. 1. за степен толкова, така
not SO big, etc. as не толкова/така голям и пр., колкото/като
he was not SO much angry as disappointed не беше толкова ядосан, колкото разочарован, по-скоро беше разочарован, отколкото ядосан
be SO kind as to бъди така добър да
SO sorry! извинете! he was SO ill that беше така болен/зле, че
he is not SO clever a boy as his brother не e толкова интелигентен като брат си
ever SO (толкова) много
2. за начин така, тъй, по този/такъв начин
quite/just SO точно така, съвършено вярно, именно
is that SO? така ли? нима? must it be SO? така ли трябва (да бъде)? if SO ако е така, в такъв случай
why/how SO? защо/как така? as X is to Y, SO Y is to Z мат. както x се отнася към у, така у се отнася към z
as a man sows SO he shall reap каквото посееш, такова ще пожънеш
SO that така че
SO as to за да, така че да
and SO on and SO forth и така нататък
SO to say/speak така да се каже
or SO приблизително, около
in a month or SO след около един месец
3. също и (аз, ти и пр.), и (аз, ти и пр.) също
he is twenty and SO am I той e на двайсет години и аз също
I liked the film and SO did my husband филмът ми хареса и на мъжа ми също
4. за изразяване на съгласие
he is an excellent actor. SO he is той e отличен актъор. -вярно, така e
she works very hard. -SO she does тя работи много (усърдно). вярно, така е
5. замества дума, фраза
I told you SO казах ти
I believe/think SO, SO I believe/think мисля, че да, така мисля
I don't think SO не ми се вярва, не мисля, че е така
you don't say SO? нима? наистина ли? хайде де
6. в съчет.
SO far дотук, толкова далеч, досега, до този момент
SO far as I know доколкото знам
SO far, SO good дотук добре
SO far from being a help he was a hindrance не само че не помагаше, ами пречеше
SO long as при условие че, ако
SO much/many толкова (и толкова)
he didn't SO much as ask me to sit down дори не ме покани да седна
this is SO much nonsense това ca просто глупости
SO much for his manners това са маниерите му, толкова му е възпитанието
they are poor, SO much SO that те са бедни дотолкова, че
II. cj така че, и така, следователно, значи
SO you're back значи си се върнал
she asked me to go SO I went тя ме покани да отида и аз отидох
it costs a lot of money SO use it carefully скъпо е, така че употребявай го внимателно

soak [souk]
I. 1. кисна, накисвам, натопявам, мокря, намокрям, напоявам
2. прониквам, проливам (се), просмуквам (се), поемам, поливам (и прен.), абсорбирам
всмуквам, поглъщам (up, in, through)
SOAKing wet мокър до кости, съвсем мокър
to get SOAKed (through) съвсем се измокрям
3. to SOAK in прен. прониквам в съзнанието
to SOAK oneself in прен. поглъщам (дадена литература, атмосфера)
4. разг. пия, пиянствувам
SOAKed пиян-залян
5. sl. скубя, оскубвам, одирам
II. 1. накисване
to give something a good SOAK накисвам нещо добре
2. течност, в която се накисва нещо
3. sl. пияница
4. sl. пиене, гуляй

soaker ['soukə]
1. разг. проливен дъжд
2. sl. пияница

soaking a измокрен

so-and-so ['souənsou]
n еди-кой си, онзи там (презр.), едикакво си

soap [soup]
I. 1. сапун
soft SOAP течен сапун, ласкателство
2. sl. ласкателство, докарване, подмазване
3. ам. SOAP opera
no SOAP разг. тая няма да я бъде, не се приема, не може
II. 1. (на) сапунисвам
2. sl. докарвам се/подмазвам се на, лаская

soap-boiler ['soupbɔilə]
n сапунджия, производител на сапун

soap-box ['soupbɔks]
1. сандък за сапун
2. импровизирана трибуна
SOAP-BOX orator уличен оратор

soap-dish ['soupdiʃ]
n canyниepa

soap opera ['soup,ɔрəгə]
n ам. рад., телев. серийна мелодрама

soapstone ['soupstoun]
n минер. сапунен камък, стеатит, талк

soap-suds n pl сапунена пяна

soap-works ['soupwə:ks]
n сапунена фабрика

soapwort ['soupwə:t]
n бот. сапунче (Saponaria officinalis)

soapy ['soupi]
1. сапунен, пенест
2. (на) сапунисан
3. угоднически, мазен

soar [sɔ:]
1. извисявам се, рея се
2. покачвам се много (за цени и пр.)
3. възвисявам се, стремя се (нависоко)
SOARing ambition високи/големи амбиции
SOARing ideals високи/възвишени идеали

sob [sɔb]
I. 1. ридая, плача, хълцам, хлипам
to SOB one's heart out плача сърцераздирателно
2. to SOB out (раз) казвам хлипайки/хълцайки
II. n ридание, хълцане, сподавен плач

sober ['soubə]
I. 1. трезвен
as SOBER as a judge съвсем трезвен
2. спокоен, въздържан, умерен, сериозен, трезв, прен. здрав
in SOBER earnest съвсем сериозно
SOBER fact (реален) факт
in SOBER fact всъщност
3. убит, неярък (за цвят)
II. 1. изтрезнявам
правя да изтрезнее (обик. с up)
2. отрезвявам, правя да отрезвее, ставам/правя посериозен
преставам да лудувам/да върша глупости (обик. с down, up)

sober-minded ['soubə,maindid]
a сериозен, здравомислещ, трезвомислещ, уравновесен

sobersides ['soubəsaidz]
n pl с гл. в. sing разг. сериозен/улегнал човек

sobriety [sə'braiəti]
1. трезвеност
2. трезвост, уравновесеност, здравомислие

sobriquet ['soubrikei]
n фp. прякор, псевдоним, прозвище

sob sister ['sɔb,sistə]
1. n разг. журналистка (рядко журналист), която пише сантиментални репортажи/отговаря на лични въпроси на читателите
2. (непрактичен) сантиментален човек, който се мъчи да прави добро

sob story ['sɔb,stɔ:ri]
n сантиментална/тъжна история (често измислена)

sob-stuff n ам. сантиментална литература

so-called ['sou,kɔ:ld]
a така наречен, иже нарицаем

soccer ['sɔkə]
n футбол

sociability [,souʃə'biliti]
n общителност

sociable ['souʃəbl]
I. 1. общителен
2. дружески, другарски, приятен
II. 1. ам. social
2. ост. ландо, канапенце/велосипед за двама

social ['souʃəl]
I. 1. обществен, социален
SOCIAL democrat социалдемократ
SOCIAL science социология
SOCIAL security обществено осигуряване
SOCIAL welfare обществено благополучие/благо/добруване
SOCIAL (welfare) worker служащ/доброволен сътрудник по общественото подпомагане
SOCIAL service благотворителна дейност
SOCIAL services държавни служби за образование, здравеопазване, пенсии, жилища и пр
2. светски, обществен
SOCIAL activities светски/обществени задължения/занимания
someone's SOCIAL set обществото/средата на някого
SOCIAL climber кариерист
his SOCIAL equals равните нему по обществено положение
3. дружески, приятелски
to spend a SOCIAL evening прекарвам вечер между приятели/в приятелска среда
SOCIAL disease венерическа болеcт
социално заболяване (напр. туберкулoза)
SOCIAL engineering социално инженерство (течение в приложната социология)
II. n вечеринка, забава, другарска среща

socialism ['souʃəlizm]
n социализъм

socialist ['souʃəlist]
1. a социалистически
2. n социалист

socialite ['souʃəlait]
n човек от хайлайфа/висшето общество

sociality [sou,ʃi'æliti]
1. социалност, общественост, обществен характер
2. общителност
3. социален/обществен инстинкт
4. обществен обичай, обществено действие
5. рl светски задължения

socialization [,souʃəlai'zeiʃn]
n социализация, обобществяване

socialize ['souʃəlaiz]
1. социализирам, обобществявам
SOCIALIZEd medicine aм. обществено/държавно медицинско обслужване
2. правя общителен/годен за обществен живот
3. общувам, сближавам се (with с), държа се приятелски
4. организирам масово участие в

society [sə'saiəti]
1. общество (и биол.), общественост
2. дружество
the Royal SOCIETY Британското кралско научно дружество
3. рел. орден, секта
the SOCIETY of Jesus йезуитският орден
4. светско/висше общество
5. компания, група, общество, общуване
to be at one's best/to be embarrassed in SOCIETY най-добре се проявявам/смущавам се, когато съм в компания/между хора
to prefer SOCIETY to solitude предпочитам да съм между хора, отколкото да съм сам
6. attr светски
SOCIETY news/gossip/column жур. светски новини, новини за/от висшето общество

sociologist [,sousi'ɔlədʒist]
n coциолог

sociology [,sousi'ɔlədʒi]
n социология

sock [sɔk]
I. 1. къс/мъжки чорап
2. стелка на обувка
3. ист. сандал на комически актъор, комедия
4. wind sleeve, sock
to pull up one's SOCKs разг. давам си зор, размърдвам се
put a SOCK in it! мълчи! стига си дрънкал!
II. v to SOCK away ам. скътвам (пари)
III. v sl. удрям (силно), цапардосвам, хвърлям, запращам
to SOCK it to someone здравата напердашвам някого
IV. n sl. (силен) удар

sockdolager [sɔk'dɔlədʒə]
1. n ам. sl. решаващ удар/довод
2. нещо огромно/изключително

socket ['sɔkit]
1. вдлъбнатина, гнездо
2. тех. фасунга, цокъл, (съединителна) муфа
3. анат. орбита, очница
4. анат. алвеола, трапчинка

sockeye ['sɔkai]
n зоол. вид съомга (Onchorhyncus nerka)

socle [sɔkl]
n арх. цокъл, подставка

Socratic [sə'krætik]
a coкpaтовски

sod [sɔd]
I. n чим
the old SOD разг. родината
under the SOD в гроба
II. 1. вулг. sodomite
2. мръсник
3. шег. човек
III. v (-dd-) вулг.
SOD it! SOD off! махай се!

soda ['soudə]
1. сода, натриев (би) карбонат
washing SODA сода за пране
baking/cooking SODA сода за хляб
2. газирана вода, сода (и SODA water)
SODA pop лимонада, газирано питие

soda-fountain ['soudəfauntin]
1. инсталация/кран за газирана вода
2. щанд за газирана вода, сладолед и пp

soda-jerker ['soudədʒə:kə]
n sl. продавач на (щанд за) газирана вода, сладолед и пр

sodality [sə'dæliti]
n (религиозно) общество, братство

sodden [sɔdn]
I. 1. съвсем мокър/измокрен, пропит, просмукан
2. клисав, недопечен, недоварен
3. затъпял от пиянство
4. подпухнал (за лице)
5. ам. тъп, затъпял
II. v накисвам, намокрям, размеквам (се), разкисвам (се)

sodium ['soudiəm]
n хим. натрий

sodomite ['sɔdəmait]
n содомит, педераст, хомосексуалист

sodomy ['sɔdəmi]
n содомия, педерастия, хомосексуализъм

soever [sou'evə]
adv кнuж. какъвто/каквото/където/колкото и да
how great SOEVER it may be колкото и да e голямо

sofa ['soufə]
n диван, канапе, софа, кушетка

soffit ['sɔfit]
n арх. софит

soft [sɔft]
I. 1. мек, гъвкав
SOFT palate анат. меко небце
2. мек (за светлина, климат)
3. тих, мек, приятен (за глас и пр.)
4. лек, тих, спокоен (за сън, дuшане)
5. лек (за вятър)
6. нежен, деликатен, съчувствен, отстъпчив
to have a SOFT tongue деликатен съм, не съм рязък
SOFT answer кротък/деликатен отговор (особ. на грубост)
SOFT things/words нежности
SOFT nothings нежности, комплименти
to take a SOFT line проявявам отстъпчивост
7. мек, неясен (за очертания)
8. мек, неваровит (за вода)
9. безалкохолен (за питие)
10. към който не се привиква (за наркотик)
11. ковък, гъвкав
12. фон. палатален, звучен
13. слаб, женствен, изнежен
отпуснат, мек (и за мускулu)
14. sl. лесен, лек (за работа)
15. лек (за наклон, условия)
16. разг. смахнат, слабоумен, лековерен
to be SOFT on/about someone лапнал/хлътнал съм по някого
17. влажен, дъждовен, дъжделив
18. фот. неконтрастен
19. незащитен, уязвим (за позиция)
SOFT coal битуминозни въглища
SOFT fruit ягоди, малини и под.
SOFT goods/wares текстил (ни произведения)
SOFT furnishings пердета, килими и пр.
SOFT money книжни пари
SOFT pedal муз. ляв педал
SOFT prices спадащи цени
SOFT sell ненатрапчива реклама
SOFT radiation фаз. меко излъчване
SOFT landing косм. меко кацане
SOFT sugar захар на пясък, пудра захар
II. adv тихо, леко
to lie SOFT лежа на меко/на мека постеля
III. вж. softy

soften [sɔfn]
1. омеквам, омекотявам (се), смекчавам (се), размеквам (се) (и прен.)
SOFTENing of the brain мед. размекване на мозъка
2. намалявам съпротивата на, деморализирам
размеквам (и с up)

soft-headed ['sɔft,hedid]
a малоумен, улав

soft-hearted ['sɔft,ha:tid]
a мекосърдечен, добросърдечен, отзивчив

softie вж. softy

soft-pedal ['sɔftpedl]
1. муз. натискам левия педал
2. прен. предавам в по-мека форма, прикривам важността на, замазвам

soft-soap ['sɔftsoup]
v рaзг. лаская, подмазвам се/докарвам се на

soft-spoken ['sɔft,spoukn]
1. с тих/приятен глас
2. любезен

software ['sɔftwɛə]
n изч. тех. програмно осигуряване

soft-witted ['sɔft,witid]
вж. soft-headed

softy ['sɔfti]
n рaзг. прен. баба, хаплъо, лековерен/сантиментален човек

soggy ['sɔgi]
1. влажен, мокър, просмукан
2. блатист, мочурлив
3. клисав
4. прен. тежък, скучен

soigne ['swa:nei]
a фр. (изискано) елегантен, с грижливо поддържана външност

soil [sɔil]
I. n почва (и прен.), земя, пръст
native SOIL родна земя, родина
man of the SOIL земеделец, човек, привързан към земята
II. 1. цапам (се), изцапвам (се), измърсявам (се), замърсявам (се), омърсявам (се) (и прен.)
2. прен. опетнявам
III. 1. петно (и прен.), леке, изцапване
2. тор, изпражнения, нечистотии
IV. v храня (добитък) с прясно сено/фураж

soil-pipe ['sɔilpaip]
n канализационна тръба (на клозет)

soiree ['swa:rei]
n фр. соаре, вечеринка

sojourn ['sɔdʒə:n]
I. v книж. живея/пребивавам временно
II. n временно (место) пребивание

sol [sɔl]
I. n муз. сол
II. n хим. зол

solace ['sɔləs]
I. n утешение, утеха, успокоение (from от)
II. v утешавам, успокоявам, развличам

solan ['soulən]
n зоол. бял рибояд (Sula bassana)

solar ['soulə]
I. a астр. слънчев
SOLAR flare слънчево изригване
SOLAR wind слънчева радиация
II. 1. solarium
2. дневна стая на горния стаж (в среднoвековна къща)

solarium [sə'lɛəriəm]
n (pl-ria) соларий, солариум (и мед.)

solarize ['souləraiz]
1. фот. преекспонирам
2. излагам/подлагам на действието на слънчевите лъчи

solar plexus ['soulə,pleksəs]
n анат. слънчев сплит

solatium [sə'leiʃəm]
1. юр. обезщетение, компенсация
2. утешение

sold вж. sell

solder ['souldə]
I. v споявам (се), запоявам (се)
II. n мек припой, спойка

soldering-iron ['souldəriŋaiən]
n поялник

soldier ['souldʒə]
I. 1. войник, военен, войн, пълководец
2. мравка/термит войник
3. sl. кръшкач
4. soldier-crab
SOLDIER of fortune наемник, наемен войник, авантюрист
II. 1. служа войник/във войската
to go SOLDIERing отивам/ставам войник
to be tired of SOLDIERing омръзва ми войниклъкът/войнишкият живот
2. sl. кръшкам, клинча
to SOLDIER on упорствувам в работата въпреки трудностите

soldier-crab ['souldʒəkræb]
n зоол. рак отшелник (сем. Paguridae)

soldierlike ['souldʒəlaik]
1. храбър, решителен
2. стегнат, изправен, като на военен

soldierly a с вид или характер на военен

soldiership ['souldʒəʃip]
1. военно изкуство
2. военщина, войниклък

soldiery ['souldʒəri]
n войска, войници, войнство

sold-note n записка на посредник за извършена продажба

sole [soul]
I. 1. подметка
2. табан, долната част на ходилото
3. долна част, подставка
4. тех. основа, пета, подложка
5. стр. надлъжна греда
6. метал. дъно, под (на топилна пещ)
II. v слагам подметка/подметки на
III. n зоол. морски език (сем. Soleidae)
IV. 1. единствен
2. юp. ост. неженен, неомъжена

solecism ['sɔlisizm]
1. граматична грешка, погрешно употребена дума/израз, солесизъм
2. лошо/некоректно/просташко държане

solely ['soulli]
adv единствено, само

solemn ['sɔləm]
1. тържествен
2. официален, церемониален
3. сериозен, тежък, важен (за вид и пр.)
the SOLEMN truth самата истина
4. прен. надут
SOLEMN fool надут глупак
to put on a SOLEMN face придавам си важен вид

solemnity [sə'lemniti]
1. тържественост
2. официалност
3. сериозност, важност, тежест
4. често рl тържество
5. юр. формалност (необходима за придаванe валидност на нещо)

solemnize ['sɔləmnaiz]
1. отпразнувам тържествено
2. извършвам тържествен обред (женитба и пр.)
3. извършвам/изпълнявам формалност
4. придавам тържественост/сериозност на

sol-fa ['sɔlfa:]
I. n муз. солфеж
II. v пея солфежи

solicit [sə'lisit]
1. моля, прося (someone for something някого за нещо, нещо от някого)
2. моля настоятелно (за), настоявам (пред), ходатайствувам (пред), отстоявам, пледирам (кауза)
3. привличам/търся настоятелно (внимание и пр.)
to SOLICIT someone's custom/someone for his custom старая се да спечеля някого за клиент/купувач
4. предлагам се на (непознат мъж-за проститутка)
fined for SOLICITing глобена за явна проституция

solicitation [sə,lisi'teiʃn]
1. молба, просба
2. настояване, ходатайство
търсене (на клиентu и пр.)
3. привлекателност

solicitor [sə'lisitə]
1. адвокат (който дава консултации и има право да пледира само в по-нисшите инстанции)
2. ам. търговски агент, пласъор
3. ам. човек, който събира помощи за благотворителни цели
4. ам. градски/окръжен/министерски юрисконсулт
SOLICITOR -General правителствен юрисконсулт, ам. заместник-министър на правосъдието

solicitous [sə'lisitəs]
1. силно желаещ, изпълнен с желание (of за, to с inf да)
2. загрижен (about, for), грижлив, внимателен

solicitude [sə'lisitju:d]
n загриженост, грижа, внимание

solid ['sɔlid]
I. 1. твърд (не течен)
SOLID state твърдо състояние
to become SOLID втвърдявам се
SOLID foods нетечни/твърди храни
2. плътен (не кух), изпълнен, цял, монолитен, неразглобяем
3. геом. с три измерения, тримерен, кубичен, пространствен
SOLID geometry стереометрия
SOLID angle пространствен ъгъл
SOLID measure мярка за вместимост, кубическа мярка
4. солиден, здрав, як, масивен, набит, едър
of SOLID build/frame едър, набит
5. прен. солиден, здрав, сигурен (и финансово), убедителен, обоснован, основателен
SOLID comfort материална осигуреност
6. непрекъснат, цял, общ
two SOLID hours цели два часа
SOLID colour един цвят (без шарки)
7. чист (за метал)
SOLID gold чисто злато
8. единен, единодушен
SOLID vote пълно болшинство
to be/go SOLID for единодушно подкрепям
9. написан слято (за сложна дума)
10. печ. без разредка
11. ам. близък, в приятелски отношения (with)
II. 1. фаз. твърдо тяло/фаза
2. рl твърда храна
3. геом. фигура с три измерения
4. сложна дума, написана слято
III. adv единодушно

solidarity [,sɔli'dæriti]
n сплотеност, солидарност, единомислие, единство

solidify [sə'lidifai]
1. втвърдявам (се), кристализирам
2. обединявам (се), сплотявам (се)

solidity [sə'liditi]
1. твърдо състояние
2. плътност, монолитност
3. здравина, якост, масивност, набитост
4. прен. убедителност, основателност, финансова/материална сигурност

solid-state ['sɔlidsteit]
a безлампов, полупроводников (за изчислителна машина)

solidungulate [,sɔlid'ʌŋgjuleit]
a зоол. еднокопитен

soliloquize [sə'liləkwaiz]
1. произнасям монолог
2. говоря си сам

soliloquy [sə'liləkwi]
1. монолог
2. говорене на себе си

solipsism ['sɔlipsizm]
n фил. солипсизъм, краен субективизъм

solitaire [sɔli'tɛə]
1. солитер (голям брилянт или друг скъпоценен камък), украшение с един брилянт
2. вид игра с топчета
3. ам. пасианс

solitary ['səlitəri]
I. 1. самотен, сам, усамотен, уединен, отделен, откъснат
2. единствен, само един, един (отделен)
II. 1. самотник, отшелник
2. разг. строг тъмничен затвор

solitude ['sɔlitju:d]
1. самота, усамотение, уединение, усамотеност
2. усамотено/уединено място, пустиня

solmization [,sɔlmi'zeiʃn]
n муз. солфеж (иране)

solo ['soulou]
I. 1. муз. соло
2. ав. летене (на пилот) без инструктор
3. карти игра без партнъор
4. attr солов, сам, без партнъор
II. v ав. летя без инструктор

soloist ['soulouist]
n солист

solomon's seal ['sɔləmənz,si:l]
1. бот. момкова сълза (Polygonatum)
2. шестолъчна звезда (образувана от два преплетени триъгълника)

solstice ['sɔlstis]
n астр. слънцестоене
summer/winter SOLSTICE лятно/зимно слънцестоене

solubility [,sɔlju'biliti]
n хим. paзтворимост

soluble ['sɔljubl]
1. хим. разтворим
2. разрешим

solus ['souləs]
a predic лат. сам (особ. в ремарки към пиеca)

solution [sə'lu:ʃn]
1. разтваряне, разтвор
2. решение (и мат.), разрешение, разрешаване, отговор (на въпрос, загадка) (of, for, to)

solvable ['sɔlvəbl]
1. разрешим
2. разтворим

solve [sɔlv]
1. решавам, намирам решение/отговор на (и мат.), намирам обяснение на
2. ост. развързвам, разплитам

solvency ['sɔlvənsi]
n платежоспособност

solvent ['sɔlvənt]
I. 1. юр. платежоспособен
2. хим. разтварящ
3. прен. смекчаващ, облекчаващ, отслабящ
II. 1. разтворител
2. прен. фактор, отслабящ/смекчаващ действието на нещо

Somali [sə'ma:li]
I. a сомалийски
II. 1. сомалиец
2. езикът сомали

somatic [sou'mætik]
a биол. телесен, соматичен

sombre ['sɔmbə]
1. тъмен, мрачен, навъсен (и за небе)
2. сериозен, печален, меланхоличен, мрачен

sombrero [sɔm'brɛərou]
n исп. сомбреро (широкопола шапка)

some [sʌm]
I. 1. неопределено количествo/брой няколко, някои, малко
SOME of them някои от тях
SOME sugar/bread малко захар/хляб
SOME apples/eggs няколко ябълки/яйца
have SOME more tea пийни още малко чай
there are SOME children outside вън има няколко деца
this marmalade is good have SOME този мармалад e хубав-опитай го
a pound and then SOME един фунт и още малко
2. значително количество, брой доста (много)
for SOME time (от) доста време
we went SOME miles out of our way отдалечихме се на доста мили от пътя си
I had (quite) SOME trouble in finding it доста трудно го намерих
that is SOME help това e наистина помощ
that is SOME proof това e известно/доста сериозно доказателство
he spoke at SOME length той говори доста дълго
that's saying SOME ам. sl. и тая не e малка
3. някой, някакъв
SOME man is asking for you някакъв човек те търси
I read it in SOME book or other четох го в някаква/някоя книга
4. sl. забележителен, не какъв да e
that was SOME storm ама че беше буря
SOME car чудесна кола
upoн. то пък една кола
II. 1. приблизително, около
there were SOME twenty people имаше около четиридесет души
that was SOME twenty years ago това беше преди около двайсет години
2. рaзг. до известна стелен, значително, известно време
we talked SOME поговорихме малко
he went SOME to win aм. доста се постара да спечели

somebody ['sʌmbədi]
I. pron някой
II. n важен човек
he thinks he is SOMEBODY мисли се за (много) нещо

somehow ['sʌmhau]
adv по някакъв начин, някак си
SOMEHOW or other по един или друг начин, някак си, така или иначе

someone ['sʌmwʌn]
вж. somebody

someplace ['sʌmpleis]
adv разг. някъде

somersault ['sʌməsɔ:lt]
I. 1. салто
to turn/throw a SOMERSAULT правя салто
2. прен. обръщане на 180
II. v правя салто

something ['sʌmθiŋ]
n нещо
SOMETHING else още нещо, нещо друго
he is a teacher or SOMETHING той e учител или нещо подобно
he is SOMETHING in the department of education има някакъв (важен) пост в Министерството на просветата
he thinks himself SOMETHING мисли се за (много) нещо
it is SOMETHING to be home again хубаво (нещо) e да се върнеш у дома
SOMETHING of a нещо като, малко нещо
to be SOMETHING of a liar (обичам да) послъгвам
to be SOMETHING of a scholar/carpenter падам малко учен/дърводелец, обичам да се занимавам с наука/дърводелство
he has SOMETHING about him има нещо (ценно/привлекателно/интересно) в него
take a drop of SOMETHING пийни си нещо
I hope to see SOMETHING of you while you're here надявам се да те видя/срещна, докато си тук
SOMETHING like почти, приблизително, нещо като
it was SOMETHING like that беше горе-долу така, прекрасен, чудесен
he was SOMETHING like an actor беше чудесен актъор
that's SOMETHING like it това/така e чудесно
he swears SOMETHING awful ужасно ругае/псува

sometime ['sʌmtaim]
I. adv някога, по някое време
SOMETIME or other някога, някой ден
II. a бивш, някогашен

sometimes ['sʌmtaimz]
adv понякога

someway ['sʌmwei]
adv някак (си)

somewhat ['sʌmwɔt]
adv малко, доста, до известна степен
he is SOMEWHAT of a liar той малко послъгва
I found it SOMEWHAT of a difficulty/bore доста трудно/скучно ми беше

somewhere ['sʌmwɛə]
1. някъде
SOMEWHERE about към, около, приблизително
SOMEWHERE else някъде другаде, на друго място
2. евф. в ада/пъкъла и пр.
I will see him SOMEWHERE first никога/за нищо на света/да пукна няма да го сторя/направя
to get SOMEWHERE sl. постигам известен успех

somite ['soumait]
n зоол. сегмент

somnambulism [sɔm'næmbjulizm]
n сомнамбулизъм, лунатизъм

somnambulist [sɔm'næmbjulist]
n сомнамбул, лунатик

somniferous [sɔm'niferəs]
a приспивателен, сънотворен

somnolence ['sɔmnələns]
n сънливост, дремливост

somnolency ['sɔmnələnsi]
вж. somnolence

somnolent ['sɔmnələnt]
1. сънлив, дремлив
2. приспивен, действуващ приспивателно

son [sʌn]
n син, потомък
one's father's (own) SON достоен за син, цял бащичко
SON and heir първороден син
SON of the soil местен жител, земеделец, селянин
SON of a gun рaзг. кучи син
SON of Adam ам. мъж, момче
the SON of Man рел. син человечески, Христос
the SON s of men човешкият род, човечеството

sonant ['sounənt]
1. фон. a звучен, сонантен
2. n звучна съгласна, сонант

sonar ['souna:]
n уред/система за откриване на потънали предмети чрез отразени звукови вълни, хидролокатор

sonata [sə'na:tə]
n муз. соната

sonatina [sɔnə'ti:nə]
n муз. къса соната, сонатина

sonde [sɔnd]
n сонда, особ. метеорологична радиосонда

song [sɔŋ]
1. песен
not worth an old SONG без стойност
a SONG and a dance разг. празни приказки, брътвеж, много шум за нищо, усукване
for a/an old SONG много евтино, на безценица
2. пение, пеене
to burst/break forth into SONG запявам

song-bird ['sɔŋbə:d]
n пойна птичка

song-book ['sɔŋbuk]
n сборник от песни, песнопойка

songster ['sɔŋstə]
1. певец
2. пойна птичка
3. поет
4. aм. song-book

songstress ['sɔŋstris]
n певица

song-thrush ['sɔŋ,θrʌʃ]
n зоол. поен дрозд (Turdus musicus)

sonic ['sɔnik]
a звуков, със скоростта на звука
SONIC bang/boom гърмеж, получен при летене на самолет със свръхзвукова скорост
SONIC barrier sound barrier

son-in-law ['sʌninlɔ:]
n зет

sonnet ['sɔnit]
n сонет
SONNET sequence поредица от сонети с обща тематика

sonneteer [sɔni'tiə]
I. 1. поет, който пише сонети
2. пренебр. стихоплетец
II. v пиша сонети, възпявам в сонети

sonny ['sʌni]
n сине, синко

sonobuoy ['sounəbɔi]
n шамандура, която лови и предава по радиото подводни звуци, радиохидроакустична шамандура

son of a bitch ['sʌnəvəbitʃ]
1. n (pl sons of bitches) вулг кучи син, копeле
2. противен човек/нещо (и като възклицaние)

sonometer [sə'nɔmitə]
n сонометър, аудиометър

sonority [sə'nɔriti]
n звучност, гръмкост, реторичност

sonorous ['sɔnərəs]
1. плътен, звучен, резонантен (за глас, инструмент)
2. мелодичен (за стих)
3. реторичен, високопарен, претенциозен (за стuл)

sonsy ['sɔnsi]
a шотл. приятен, миловиден, миличък
a SONSY lass закръгленичко весело момиче

soon [su:n]
1. скоро
as SOON, as SOON as, so SOON as веднага щом като
I would (just) as SOON walk as ride спокойно мога и пеш да си ходя (нямам предпочитание)
he could as SOON write an epic as drive a car той никога няма да се научи да кара кола
2. рано
you spoke too SOON ти заговори много рано, избърза със заговорването
no SOONer... than едва-що... и, веднага след
no SOONer said than done речено-сторено
I would SOONer... than... предпoчитам да, по-скоро бих... отколкото да...
I had no SOONer arrived than I was told to start back again едва бях пристигнал и ми казаха да се връщам
the SOONer the better колкото по-рано/по-скоро, толкова по-добре
SOON or late, SOONer or later рано или късно, все някога

soot [sut]
I. n сажди
a flake of SOOT сажда
II. v покривам/изчерням със сажди

sooth [su:θ]
n ост. истина, действителност, факт
in (good) SOOTH наистина

soothe [su:ð]
1. утешавам, успокоявам
2. облекчавам, смекчавам (болка)
3. лаская, отстъпвам на, глезя, коткам

soothing ['su:ðiŋ]
a успокояващ, утешителен, облекчаващ

soothsayer ['su:θseiə]
1. гадател, пророк, врач
2. зоол. богомолка (Mantis)

soothsaying ['su:θseiŋ]
n предсказание, пророчество

sooty ['suti]
1. покрит/пълен/опушен/начернен със сажди
2. тъмен, черен

sop [sɔp]
I. 1. залък хляб, напоен/натопен в мляко, супа и пр
2. дребна отстъпка/подарък, направен за укротяване/предразполагане/подкуп
3. рушвет, подкуп
4. разг. глупак, слабак, страхливец
II. 1. потопявам, накисвам, намокрям, наквасвам (хляб и пр.)
2. поливам с кърпа, гъба и пр. (up)
3. всмуквам, поемам (up)
4. разг. давам рушвет/подкуп на, смазвам колелото/колата на

soph [sɔf]
aм. рaзг. sophomore

sophism ['sɔfizm]
n софизъм

sophist ['sɔfist]
n софист

sophistic [sə'fistik]
a софистки, софистичен

sophisticate [sə'fistikeit]
1. употребявам софизми, извъртам
2. подправям, изменям (чужд текст)
3. подправям (вино и пр.), фалшифицирам
4. лишавам от наивност/простота, изтънчвам, изфинвам
5. просвещавам, култивирам, усъвършенствувам
6. усложнявам

sophisticated [sə'fistikeitid]
1. лишен от наивност/простота, прекалено изискан/изтънчен/префинен
2. вещ, опитен, обигран
3. усъвършенствуван, сложен
4. светски, с житейски опит
5. подправен, неистински

sophistication [sɔfisti'keiʃən]
1. (прекалена) изисканост, изтънченост
2. усъвършенствуваност, сложност
3. поправка
4. подправяне, фалшификация
5. софистика

sophistry ['sɔfistri]
n софистика, извъртане
a piece of SOPHISTRY софизъм

sophomore ['sɔfəmɔ:]
1. n ам. студент второкурсник
2. ученик втора година на среднo училище/техникум/колеж

soporific ['sɔpə,rifik]
1. a сънотвоpен, приспивателен
2. n сънотворно средство

sopping ['sɔpiŋ]
I. a просмукан с течност, наквасен, подгизнал, вир вода
II. adv много, съвсем, крайно

soppy ['sɔpi]
1. мокър, подгизнал, вир-вода
2. дъждовен
3. рaзг. отпуснат, блудкаво сантиментален
4. глупав
SOPPY on гламаво влюбен

soprano [sə'pra:nou]
n сопрано

sorbet ['sɔ:bit]
n шербет

sorbo ['sɔ:bou]
n порест/шуплест каучук
дунапрен (и SORBO rubber)

sorcerer ['sɔ:sərə]
n магъосник, вълшебник, чародеец

sorceress ['sɔ:səris]
n магъосница, чародейка

sorcery ['sɔ:səri]
n магъосничество, магии, вълшебство

sordid ['sɔ:did]
1. мръсен, мизерен
2. прен. гаден, гнусен, подъл, безчестен, долен, безсрамен
3. користолюбив, алчен

sordidly ['sɔ:didli]
adv мръсно, гадно и пр. (вж. sordid)

sordidness ['sɔ:didnis]
n мизерия, нищета и пр. (вж. sordid)

sordino [sɔ:'dinou]
n (pl sordini) муз. сурдинка (и sordine)

sore [sɔ:]
I. 1. болезнен, наранен, разранен и пр.
възпален, SORE throat възпалено гърло, гърлобол
my throat is SORE боли ме гърлото
2. огорчен, наскърбен, обиден, скръбен
to feel SORE about огорчен съм от
SORE subject/point неприятна тема, болен въпрос
3. тежък, труден, мъчителен
in SORE need в крайна нужда
a sight for SORE eyes мила/приятна гледка, особ. приятен/желан гост
II. n наранено/възпалено/болно място
open SORE прен. обществена язва
old SOREs стари болки/рани, прен. мъчителни спомени
III. adv ост. поет. тежко, мъчително, жестоко
SORE troubled силно обезпокоен

sorehead ['sɔ:hed]
n ам. sl. навъсен/нацупен/раздразнен/кисел човек

sorel ['sɔrel]
n зоол. тригодишен лопатар

sorely ['sɔ:li]
1. adv книж. дълбоко, тежко
2. силно, много, извънредно
SORELY needed крайно необходим

soreness ['sɔ:nis]
1. болезненост, чувствителност
2. раздразнeние

sorghum ['sɔ:gəm]
n тропическо житно растение, сорго

sorites [sɔ'raiti:z]
n фил. сорит

sorority [sɔ'rɔriti]
1. сестринско религиозно общество
2. aм. женски клуб в университет/колеж

sorosis [sɔ'rousis]
n (pl-es) бот. зърнест плод (черница и пр.)

sorrel ['sɔrəl]
I. a червеникавокафяв (особ. за кон), дорест
II. 1. червеникавокафяво животно, особ. кон
2. sorel
III. n оот. киселец (Rumex)

sorrow ['sɔrou]
I. 1. скръб, печал, горест, болка
2. съжаление, покаяние
3. скърбене, оплакване, жалба
4. нeщастие, злочестина
II. v тъгувам, скърбя, жаля (at, for, after, over за)

sorrowful ['sɔrouful]
1. скърбящ, натъжен, опечален
2. тъжен, скръбен, печален
3. жалък

sorry ['sɔri]
1. predic съжаляващ, каещ се
to be/feel SORRY about/for съжалявам, съчувствувам на, жал ми е за
I am SORRY to hear that мъчно ми е да чуя, че
I am SORRY to say за съжаление
I'm (so) SORRY, SORRY! извинете прощавайте, съжалявам
2. книж. жалък, лош, противен, безполезен, безсмислен
SORRY sight жалка/тъжна гледка
SORRY excuse неубедително извинение
SORRY fellow негодник

sort [sɔ:t]
I. 1. вид, род, сорт, категория
he is not my SORT той не ми e по вкуса/не е моят тип
what SORT of? като какъв? що за? nothing of the SORT нищо подобно
of a SORT, разг. of SORTs някакъв си, незначителен, посредствен
a poet of a SORT поет от съмнителна величина
a peace of a SORT не особено задоволителен мир
2. ост. начин, маниер
that's your SORT това е твой маниер
after/in a SORT, in some SORT, разг. SORT of до известна степен, донякъде, малко нещо, някак си, горе-долу
he SORT of hinted той позагатна
a good SORT разг. добър/славен човек
the better SORT по-видните хора
out of SORTs неразположен, без настроение, раздразнителен, кисел
II. 1. сортирам, отделям
разпределям (и с over)
to SORT out one's cards подреждам картите си по цветове
2. книж. подхождам, отивам, отговарям, съответствувам (with)
to SORT well/ill with подхождам си/не си подхождам с
3. общувам
4. to SORT out избирам, подреждам
sl. наказвам, нареждам
5. намирам решение
leave us to SORT ourselves out ocтавете ни сами да се оправим/да изгладим недоразуменията си

sorter ['sɔ:tə]
n сортировач (особ. в поща), сортировъчна машина

sortie ['sɔ:ti:]
1. воен. вилазка
2. ав. излитане за сражение
3. косм. излизане на космонавт от кабината

sortilege ['sɔ:tilidʒ]
n пророкуване чрез хвърляне на жребий

sortition [sɔ:'tiʃən]
n хвърляне на жребий

sorus ['sɔ:rəs]
n (pl-ri) бот. куп, грозд, особ. от спорангии върху лист на папрат, сорус

sos ['es'ou'es]
1. мор., aв. сигнал за помощ
2. вик/молба/зов за помощ

so-so ['sou'sou]
a, adv разг. горе-долу, не особено добре/хубаво

sostenuto [sɔstə'nu:tou]
adv а, n муз. сдържано, (в) умерено темпо

sot [sɔt]
n пияница, затъпял от пиене човек

sottish ['sɔtiʃ]
a оглупял, затъпял от пиянство, пиянски

sotto voce ['sɔtou'voutʃi]
1. adv um. тихо, полугласно
2. настpaни

sou [su:]
n фр. су (монета)
not a SOU ни пет пари, ни пукнат грош

soubrette [su:'bret]
n театр. (роля на) дяволита прислужница, субретка

souchong ['su:ʃɔŋ]
n вид черен катайски чай

souffle ['su:fəl]
I. n мед. лек шум при преслушване
II. n готв. суфле

sough [sʌf]
I. n шептене, стенене, свирене, фучене (на вятър)
II. v стена, свиря, фуча (за вятър)

sought вж. seek

soul [soul]
1. душа, дух
to be the (life and) SOUL of душата съм на
upon my SOUL честна дума, кълна се
to sell one's SOUL for душа давам за
SOUL brother/sister събрат негър
SOUL mate другар по душа, любовник, любовница
SOUL music джазови разработки на негърски религиозни песни
to commend one's SOUL to God предавам богу дух, умирам
he cannot call his SOUL his own обърнал се e на роб, изцяло се e предал/подчинил
2. човек, личност
3. пренебр. човечец, душица
poor SOUL бедничкият, горкият
jolly old SOUL веселяк
not a SOUL must know абсолютно никой/жива душа не бива да знae
the ship sank with 300 SOULs параходът потъна с триста души на борда

soul-destroying ['souldistrɔiŋ]
a прен. убийствен, унищожителен, опустошителен

soul food ['soulfud]
n традиционната храна на американските негри (чревца, свински джолан, зеле и пр.), евтина храна

soulful ['soulful]
1. изпълнен с/издаващ дълбоко чувство
2. разг. сантиментален, прекалено емоционален

soulless ['soullis]
a бездушен, безинтересен, вял

soul-stirring ['soulstə:riŋ]
a вълнуващ, затрогващ

sound [saund]
I. 1. звук, шум
within SOUND of на разстояние да се чува
the SOUNDs of speech звуковете на речта
SOUND and fury празни/голи думи
SOUNDs off театр. задкулисни шумове (и прен.), звукова кулиса
2. тон, смисъл, звучене
I don't like the SOUND of it не ми звучи добре, не ми харесва тонът (на реч и пр.)
the rumors have a sinister SOUND слуховете ca доста зловещи
3. звукови трептения
4. звукозапис
5. attr звуков
SOUND engineer звукооператор
SOUND department звукозапис (студио)
II. 1. звуча, прозвучавам, издавам шум/звук
to SOUND loud издавам силен звук, звуча силно
to SOUND true звуча вярно
2. извличам/произвеждам звук, издавам звук
to SOUND a horn свиря с клаксон
to SOUND a bell звъня със звънец
to SOUND the alarm давам (звуков сигнал за) тревога
3. произнасям, озвучавам
the h in 'hour' is not SOUNDed бyквaтa h в 'hour' не се произнася
4. разгласявам, публикувам, прославям
5. юр. важа, знача
6. to SOUND off ам. разг. говоря силно, оплаквам се надълго и широко, открито и енергично изказвам мнението си
III. 1. здрав, в добро състояние, непокътнат (за тяло, орган и пр.)
of SOUND body and mind здрав тялом и духом
SOUND in wind and limb невредим, в отлично здраве
2. здрав, нормален
3. солиден, стабилен, як (за ограда и пр.)
4. добър, логичен, правилен, добре обоснован (за довод и пр.)
5. солиден, благоразумен, сериозен, безпогрешен
6. сигурен, изпитан, на който може да се разчита
SOUND scholar сериозен/ерудиран учен
7. благонадежден, сигурен, платежоспособен
8. юр. законен, действителен
SOUND title to land законно право над земя
9. тех. в изправност (за машина, механизъм и пр.)
IV. adv здраво, крепко
to sleep SOUND спя добре/дълбоко, имам здрав сън
V. 1. измервам дълбочина (на вода), изследвам морско/речно дъно
2. правя метеорологични изследвания на горните пластове на атмосферата чрез уреди в балон
3. мед. изследвам със сонда, преслушвам със стетоскоп
4. сондирам (някого по въпрос и пр.) (about, on)
5. изследвам, изпитвам, проверявам изправността на (колела и пр.) чрез почукване
6. гмуркам се (за кит и пр.)
7. to SOUND out проучвам, изяснявам
VI. n мед. хирургическа сонда
VII. 1. тесен пролив
2. въздушен/плавателен мехур (на риба)

sound barrier ['saund,bæriə]
n звукова бариера
to break the SOUND BARRIER превишавам скоростта на звука

sound-box ['saundbɔks]
1. резонатор
2. мембрана на грамофон

sound effects ['saundifekts]
n pl рад., кино, meлев. звукови ефекти

sounder ['saundə]
I. n слухов телеграфен апарат, клопфер
II. n мор. механичен лот (за измерване на водни дълбочини)

sound-film ['saundfilm]
n тонфилм, говорещ филм

sounding ['saundiŋ]
I. 1. звучен, силен
2. громък, бомбастичен, празен, надут, важен
II. 1. измерване на водни дълбочини
2. обик. рl установена с лот водна дълбочина
3. място, където се правят измервания на водна дълбочина

sounding-balloon ['saundiŋbə,lu:n]
n балон за измерване на температура, влажност, налягане и пр. в атмосферата

sounding-board ['saundiŋbɔ:d]
1. муз. резонатор
2. прен. средства за разгласа на мнения/изявления и пр

sounding-line ['saundiŋlain]
n мор. лот

sounding-rod ['saundiŋrɔd]
n мор. прът за измерване на водата в трюма

soundless ['saundlis]
a беззвучен, безшумен, тих

soundlessly ['saundlisli]
adv безшумно, тихо

sound-proof ['saundpru:f]
I. 1. непропускащ/изолиращ звука
2. изолиран от звук/шум
II. v изолирам от звук/шум

sound-recording ['saundri,kɔ:diŋ]
n телев. звукозапис

sound-track ['saundtræk]
n звуков запис към филм

sound-truck ['saundtrʌk]
n кола/камион с високоговорител

sound-wave ['saundweiv]
n звукова вълна

soup [su:p]
I. 1. супа
2. sl. мощност на мотор
3. sl. нитроглицерин
in the SOUP в затруднение
SOUP and fish sl. вечерно облекло
II. v разг. увеличавам мощта на мотор чрез свръхподхранване

soupcon ['su:psɔn]
n фр. малко количество
a SOUPCON of мъничко (особ. в готварски рецептu)

soup-kitchen ['su:pkitʃən]
n безплатна трапезария (за бедни или пострадали при бедствие)

soup-plate ['su:ppleit]
n дълбока/супена чиния

soup-spoon ['su:pspu:n]
n супена лъжица

soup-ticket ['su:ptikit]
n купон за безплатно хранене

soupy ['su:pi]
1. като супа, чорбест
2. много облачен/мъглив (за време)
3. блудкаво сантиментален, сълзлив

sour ['sauə]
I. 1. кисел (и за почва)
2. вкиснал, прокиснал, прен. кисел, сърдит, раздразнителен, рязък
3. (под) квасен
4. ам. некачествен, незадоволителен, негоден
5. неприятен, противен
II. 1. прокисвам се, вкисвам се, прен. развивам се зле, провалям се, пропадам, излизам несполучлив/неуспешен
2. огорчавам се, озлобявам се
III. n ам. коктейл с лимон

source [sɔ:s]
1. извор (на река)
2. извор, източник, начало
SOURCE language ам. езикът, от който (нещо) се превежда
SOURCE materials документи, паметници и пр., служещи за изследвания, първоизточници

sourdough [sauə'dou]
1. квас (особ. от тесто)
2. ам. sl. дългогодишен заселник (особ. в Канада и Аляска)

sourpuss ['sauəpu:s]
n sl. раздразнителен/вечно недоволен човек, мърморко

soursop ['sauəsɔp]
n тропическо дърво с едри сочни кисели плодове

sousaphone ['su:zəfoun]
n голям басов меден инструмент

souse [saus]
I. 1. саламура, марината
2. пача
3. ам. маринована свинска глава/крачета/уши
4. накисване, мариноване
5. sl. пияница
II. 1. слагам в/заливам със саламура, мариновам
2. потапям, накисвам, наквасвам се
3. sl. напивам (се)
III. 1. връхлитам (down on върху) (за птица)
2. ав. пикирам

soused [saust]
1. маринован
2. sl. пиян

soutache ['su:ta:ʃ]
n фр. суеташ (вид тесен галон, ширит)

soutane [su:'ta:n]
n фр. расо на католически свещеник

souteneur ['su:tənə:]
n фp. издържан от проститутки мъж, сутенъор

south [sauθ]
I. 1. юг (обик. с определит. чл.)
the SOUTH ам. Южните щати
2. южната част на град, държава и пр
II. a южен
the SOUTH Seas южната част на Тихия океан
III. adv на юг
южно (of от)
IV. 1. отправям се към/движа се на юг (особ. за кораб)
2. астр. пресичам меридиан (за небесно тяло)

southbound ['sauθbaund]
a пътуващ/отправен на юг

southdown ['sauθdaun]
n английска порода овце

southeast ['sauθ'i:st]
I. 1. a югоизточен
2. n югоизток
II. adv на югоизток, югоизточно

southeaster [sauθ'i:stə]
n (силен) югоизточен вятър

southeasterly ['sauθ'i:stəli]
a, adv югоизточен, югоизточно

southeastern ['sauθ'i:stə:n]
a югоизточен

southerly ['sʌðəli]
a, adv южен, на юг

southern ['sʌðən]
a южен, южняшки
SOUTHERN Cross астр. Южният кръст

southerner ['sʌðənə]
n южняк

southernmost ['sʌðənmoust]
a най-южен

southernwood ['sʌðənwud]
n бот. божо дръвче, катриника (Artemisia abrotanum)

southing ['sauðiŋ]
n мор. придвижване на юг

southpaw ['sauθpɔ:]
n cn. разг. играч левак (особ. в бейзбол)

southron ['sauðrən]
1. шотл. a южен, английски
2. n южняк, англичанин

south-south-east ['sauθsauθ'i:st]
adv по средата между юг и югоизток

south-south-west ['sauθsauθ'west]
adv по средата между юг и югозапад

southward ['sauθwəd]
I. a южен, обърнат на юг
II. adv на/към югозапад

southwards ['sauθwədz]
вж. southward

southwest [sauθ'west]
I. 1. a югозападен
2. n югозапад
II. ndv на/към югозапад

southwester [sauθ'westə]
n (силен) югозападен вятър

southwesterly [sauθ'westəli]
a, adv югозападен (и за вятър), югозападно

souvenir ['su:vəniə]
n (нещо за) спомен, сувенир

sou'-wester ['sau'westə]
1. n мор. southwester
2. непромокаема шапка, предпазваща и врата

sovereign ['sɔvrin]
I. 1. суверен
2. златна лира (английска монета)
II. 1. върховен, независим, суверенен, абсолютен, неограничен
SOVEREIGN rights пълни/суверенни права
SOVEREIGN power върховна власт
2. пълновластен
3. висш, върховен, неоспорим
4. ефикасен (за лекарство)

sovereignty ['sɔvrənti]
1. върховна власт
2. суверенитет
3. независима/суверенна държава

soviet ['souviet]
1. n рус. SOVIET съвет (орган на държавната власт в СССР)
the SOVIETs руснаците, болшевиките, руският народ, съветските народи
2. attr съветски, руски
SOVIET Union Съветски съюз

sovietism ['souvietizm]
n съветска система на управление

sovietize ['souvietaiz]
v въвеждам съветска система на управление

sovkhoz ['sɔvkɔz]
n (pl-zi, -zes) рус. совхоз

sovran ['sɔvrən]
вж. noem. sovereign

sow [sou]
I. 1. сея, засявам, посявам
SOW the wind and reap the whirlwind който гроб копае другиму, сам пада в него
2. прен. сея, пораждам, слагам начало на, предизвиквам, подстрекавам
3. посипвам, обсипвам, покривам плътно (with с)
II. 1. свиня
2. метал. слитък
to get/take the wrong SOW by the ear правя/идвам до погрешно заключение, сгрешавам, сбърквам адреса

sowback ['saubæk]
n нисък пясъчен хребет

sowbread ['saubred]
n бот. дива циклама, ботурче

sower ['souə]
1. сеяч
2. сеялка

sowing ['souiŋ]
n сеитба, посев

sowing-machine ['souiŋməʃi:n]
n сеялка

sown вж. sow

sow-thistle ['sauθisl]
n бот. кострец (Sonchus)

soy [sɔi]
1. вид японски/китайски соc за риба, приготвен от соя
2. SOY (bean) soya (bean)

soya ['sɔiə]
n бот. соя (u SOYA bean) (Soja hispida)

sozzled [sɔzld]
a пиян-залян

spa [spa:]
n (курортно място с) минерален извор, бани

space [speis]
I. 1. пространство, площ, място
2. разстояние, празно място
3. печ. разредка
4. период/промеждутък от време
within the SPACE of в продължение/разстояние/течение на
after a short SPACE след кратко време
to rest a SPACE почивам си малко
5. място (във влак и пр.)
II. 1. оставям място между букви, думи, редове и пр.
поставям на интервали (и с out)
2. печ. разреждам, набирам с разредка/шпац

space-bar ['speisba:]
n клавиш за интервал (на пишеща машинa)

spacecraft ['speiskra:ft]
n космически кораб

space flight ['speisflait]
n космически полет

space-heater ['speishi:tə]
n отоплително тяло (електрическа, газова печка и пр.)

spaceman ['speismən]
1. човек, който пътува из космоса
2. човек, чиято работа е свързана с космонавтиката
3. извънземен жител, посетил нашата планета

space mark ['speisma:k]
n печ. знак за разстояние (в коректyри)
диез

space medicine ['speismedsin]
n дял от медицината, занимаващ се с влиянието на космическите полети върху човешкото тяло, космическа медицина

space platform ['speisplætfɔ:m]
n космическа площадка

spaceport ['speispɔ:t]
n космодрум

space probe ['speisproub]
n косм. изследователска ракета, автоматична научноизследователска станция

space rocket ['speisrɔkit]
n ракета за изстрелване на космически кораби

space ship ['speisʃip]
n ракетен кораб за междупланетни полети

space station ['speissteiʃən]
n космическа станция

space suit ['speis,sju:t]
n косм. скафандър

space time ['speistaim]
n физ., фил. четвъртото измерение

space travel ['speistrævəl]
n пътуване из космоса

space traveller вж. spaceman

space vehicle вж. spacecraft

space walk ['speiswɔ:k]
n излизане на космонавт извън космическия кораб в космическото пространство

space-writer ['speisraitə]
n писател/журналист, работещ на хонорар

spacial вж. spatial

spacing ['speisiŋ]
1. нареждане с разстояние
2. интервал между букви/думи/редове

spacious ['speiʃəs]
1. просторен, пространен, обширен
2. широк (за кръгозор и пр.)

spaciously ['speiʃəsli]
adv просторно, обширно

spaciousness ['speiʃəsnis]
n просторност, обширност, широта

spade [speid]
I. 1. лизгар, бел, права лопата
2. остра лопата за рязане на китова маc
to call a SPADE a SPADE наричам нещата с истинските им имена, казвам истината право в очите
II. v прекопавам/копая с лопата (и с up)
III. n пика (карта)
in SPADEs ам. sl. до голяма степен, крайно
IV. n кастрирано животно

spade beard ['speidbiəd]
1. продълговата заострена накрая брада
2. продълговата брада, завършваща в права линия

spade-bone ['speidboun]
n анат. лопатка

spadework ['speidwə:k]
n прен. грубата/черната предварителна/подготвителна работа, неприятна/неблагодарна работа

spadger ['spædʒə]
n sl. врабче

spado ['speidou]
n кастриран/импотентен мъж/животно

spaghetti [spə'geti]
n um. тънки макарони, спагети

spahi ['spa:hi:]
n ист. спахия

Spain n Испания

spake вж. speak

spall [spɔ:l]
I. n късче, парченце (от руда, камък)
II. v ломя, троша, цепя, чупя (руда, камъни)

spalpeen [spæl'pi:n]
1. n ирл. хлапак
2. пакостник, безделник

spam [spæm]
n вид мляна/кълцана шунка/бут с подправки (консерва)

span [spæn]
I. вж. spin
II. 1. измервам с педя
2. обхващам, обгръщам (и прен.)
his eye SPANned the distance той измери разстоянието с око
3. простирам се над, свързвам две противоположни точки (за мост, свод и пр.)
to SPAN a river with a bridge построявам мост над река
4. продължавам, трая, обхващам, разпростирам се върху
his career SPANned four decades кариерата му обхваща четири десетилетия
III. 1. педя (мярка около 23 см), прен. късо разстояние, протежение, пространство
2. ограничен период от време, промеждутък, продължителност, времетраене
the whole SPAN of Roman history цялата история на Римската империя
3. дължина от край до край
4. ав. разпереност на крилата
5. част от мост между две подпори
IV. n ам. чифт животни (коне, мулета, волове и пр.)

spandrel ['spændrəl]
n арх. пазва на свод

spang [spæŋ]
1. adv ам. разг. точно, право
2. напълно, съвсем

spangle ['spæŋgəl]
I. 1. дребен лъскав предмет/частичка
2. пайета, лотура
3. бот. малък израстък на дъбов лист
II. 1. украсявам/гарнирам с пайети
2. обсипвам/осейвам с лъскави предмети

spangly ['spæŋgli]
a отрупан/украсен с пайети и пр

Spaniard ['spæniəd]
n испанец

spaniel ['spæniəl]
1. спаниел (дребна порода куче)
2. подлизурко, подмазвач

Spanish ['spæniʃ]
1. a испански
2. n испански език

spanish bayonet ['spæniʃ,beiənit]
n бот. вид юка (Yucca aloifolia)

spanish influenza ['spæniʃ,influ'enzə]
n мед. пандемичен грип/инфлуенца

spanish main ['spæniʃmein]
n ист. североизточният бряг на Северна Америка и част от Карибско море

spanish moss ['spæniʃmɔs]
n бот. тропическо епифитно растение (Tillandsia usneoides), растящо на висящи туфи по дърветата

spanish omelette ['spæniʃ'ɔmlit]
n омлет със запържени зеленчуци (лук, чушки, домати), обик. непрегънат

spank [spæŋk]
I. 1. плесвам, наплесквам, шляпвам, бия с ръка, натупвам (обик. дете по задничето)
2. движа се бързо/енергично, профучавам (обик. за кон)
II. n плесване, шляпане, (на) тупване

spanker ['spæŋkə]
1. бърз кон, бегач
2. забележителен по размери/качества човек/предмет
3. мор. бизан (платно)

spanking ['spæŋkiŋ]
I. n напляскване, натупване (на дете), бой
II. 1. бърз, енергичен
2. sl. отличен, чудесен, превъзходен, поразителен
we had a SPANKING time прекарахме чудесно
3. силен
SPANKING breeze силен попътен вятър

spanner ['spænə]
1. винтов/гаечен ключ
2. стр. напречник
to throw a SPANNER into the works саботирам проект/планове/начинание
3. span-worm

span-new a нов-новеничък

span roof ['spænru:f]
n двустранен покрив

span-worm ['spænwə:m]
n ам. зоол. гъсеница педомерка

spar [spa:]
I. 1. мор. рангоут (мачти, рейки, стенги и пр.)
2. як дървен/метален прът, греда
3. ав. лонжерон
II. v поставям мачти/греди
III. n минер. шпат
IV. 1. боксирам се (особ. при тренировка), боричкам се
to SPAR at правя движения с юмруци срещу някого
2. боря се с шипове (за петли)
3. карам се, препирам се, споря
to SPAR for time мъча се да печеля време
V. 1. боксов мач
2. борба с петли
3. препирня, спор

sparable ['spærəbl]
n малко обущарско гвоздейче без главичка

spar-buoy ['spa:bɔi]
n шамандура с вертикален дълъг прът

spar-deck ['spa:dek]
n мор. горна палуба, спардек

spare [spɛə]
I. 1. свободен, излишен, неизползуван, в повече
SPARE room стая за гости
SPARE parts резервни части
2. оскъден, пестелив (и за стил)
3. сух, слаб (за телосложение)
II. 1. щадя, пощадявам
if we are SPAREd ако оживеем/оцелеем
SPARE my blushes не ме карай да се изчервя (вам)
2. жаля, щадя, пазя
to SPARE no expenses не жаля средствата
to SPARE oneself пазя си силите, не си давам зор, не се пресилвам
not to SPARE oneself не си щадя силите, правя всичко възможно, полагам всички усилия
SPARE the rod and spoil the child без бой децата се разглезват, пръчката е излязла от рая
3. пестя, икономисвам
enough and to SPARE достатъчно и предостатъчно
4. отделям (време, внимание и пр.)
I have no time to SPARE нямам никакво свободно/излишно време
can you SPARE me a pound/a minute? можеш ли да ми дадеш/отделиш една лира/минута?
III. 1. резервна част (на кола, уред и пр.)
2. ам. събаряне на всички кегли с първите две топки

sparely ['spɛəli]
adv оскъдно, скромно, икономично

spare-rib ['spɛərib]
n (свински) ребра с много малко останало по тях месо

spare tyre ['spɛətaiə]
n прен. разг. натрупани над талията тлъстини

sparge [spa:dʒ]
v поръсвам, попръсквам, навлажнявам (особ. при варене на бира)

sparing ['spɛəriŋ]
1. умерен, предпазлив
2. икономичен (in), пестелив (of), стиснат, скъп (на думи и пр.)
3. ограничен, оскъден
4. снизходителен, милостив

sparingly ['spɛəriŋli]
adv умерено, пестеливо, оскъдно

spark [spa:k]
I. 1. искра, прен. искрица (живот, надежда и пр.)
2. електрическа искра
3. прен. проблясък, проява (ни интелект, духовитост и пр.)
4. рl мор. sl. радист
as the SPARKs fly upward естествено, неизбежно
to strike SPARKs out of someone накарвам някого да блесне (в разговор и пр.)
II. 1. пускам искри, искря
2. ел. давам искра
III. 1. весел младеж
2. галантен кавалер
3. ухажор
IV. 1. проявявам се като галантен кавалер
2. ухажвам

spark-coil ['spa:kkɔil]
n ел. индукционна макара

spark-gap ['spa:kgæp]
n ел. искров промеждутък

sparking-plug ['spa:kiŋplʌg]
1. авт. свещ
2. aм. инициатор

sparkish ['spa:kiʃ]
1. весел
2. галантен

sparkle [spa:kl]
I. 1. блещукам
2. искря (за вино, очи и пр.)
3. шумя, кипя (за шампанско)
4. блестя (за интелект и пр.)
II. 1. искрене, блестене, блясък
2. веселост
3. остроумие

sparkler ['spa:klə]
1. sl. брилянт
2. фoйерверк
3. pl sl. искрящи очи

sparklet ['spa:klit]
n искрица

sparkling ['spa:kliŋ]
1. искрящ
2. блестящ
3. газиран, искрящ, пенлив (за вино)

spark-plug ['spa:kplʌg]
вж. sparking-plug

sparring-match ['spa:riŋmætʃ]
1. боксов мач (особ. за тренировка)
2. прен. препирня, спор

sparring partner ['spa:riŋ,patnə]
1. бокс партнъор при тренировка
2. прен. човек, с когото ти е интересно да спориш

sparrow ['spærou]
n врабче

sparrow-grass ['spærougra:s]
n вулг. аспержа

sparrow-hawk ['spærouhɔ:k]
n ястреб врабчар (Accipiter nisus)

sparry ['spa:ri]
a минер. изобилствуващ с/подобен на шпат

sparse [spa:s]
a рядък, пръснат, разпръснат, разпилян (за ристения, население)
SPARSE beard рядка брада

sparsely ['spa:sli]
adv разпръснато, нарядко

sparsity ['spa:siti]
n рядкост, недостатъчност, оскъдица

spartacist ['spa:təsist]
n спартакист, спартаковец (член на основания от Карл Либкнехт съюз Спартак)

Spartan ['spa:tən]
I. a спартански
II. 1. спартанец
2. смелчага

spasm [spæzm]
1. спазма, гърч
2. изблик, пристъп

spasmodic [spæz'mɔdik]
a конвулсивен, спазматичен, идващ на пристъпи

spasmodically [spæz'mɔdikəli]
adv на пристъпи, на/с прекъсвания

spastic ['spæstik]
1. a спастичен, спазматичен
2. n болен от церебрален паралич

spat [spæt]
I. n хайвер на стриди
II. v (-tt-) хвърлям си хaйвера (за стрида)
III. n обик. рl гети
IV. вж. spit
V. 1. скарване
2. плесване
3. незначително количество
VI. v (-tt-) дърля се, препирам се, карам се

spatchcock ['spætʃkɔk]
I. n убита и веднага сготвена птица
II. v разг. вмъквам/прибавям думи набързо, обик. неуместно (в писмо, телеграма и пр.)

spate [speit]
1. прииждане (на река)
in SPATE придошъл
2. прен. изобилие, маса, порой, поток
3. ам. избухване, изблик (на гняв и пр.)

spathe [speið]
n бот. лист под/около съцветие

spatial ['speiʃəl]
a пространствен

spatiality [speiʃi'æliti]
n пространственост

spatially ['speiʃəli]
adv пространствено

spats n pl гети

spatter ['spætə]
I. 1. изпръсквам, опръсквам
2. пръскам, лискам, плискам (се)
3. тракам, потраквам (за дъждовни капки)
4. черня, клеветя
II. 1. изпръскване, опръскване
2. плискане
3. потракване

spatula ['spætjulə]
n тех., фарм. шпатула

spatulate ['spætjuleit]
a бот., зоол. във форма на шпатула, с широк заоблен край

spavin ['spævin]
n вет. подуване/надебеляване на ставите (особ. у конете), шпат

spavined ['spævind]
a вет. болен/окуцял от шпат (за кон)

spawn [spɔ:n]
I. 1. хвърлям хайвера си, снасям яйца (за риба, жаба и пр.)
2. размножавам се чрез хайвер
3. засаждам с мицел
4. презр. размножавам се, плодя се, създавам, раждам, умножавам се
II. 1. хайвер, яйца
2. презр. потомство, племе
3. презр. изчадие
4. бот. мицел

speak [spi:k]
1. v (spoke, ост. spake, spoken) говоря, приказвам. разговарям (to, with с, about за), думам
to SPEAK the truth говоря/казвам истината
to SPEAK one's mind говоря откровено, казвам каквото мисля
strictly/properly SPEAKing по-точно казано, строго погледнато
roughly SPEAKing казано общо (без подробностите)
generally SPEAKing в общи линии казано
legally SPEAKing от правна гледна точка
English spoken тук се говори английски
2. говоря, произнасям слово/реч, изказвам се
to SPEAK to the point говоря по същество/точно по въпроса
3. мор. разменям сигнали (с друг кораб)
4. издавам звуци, звуча, зазвучавам (за музикален инструмент и пр.), гърмя, загърмявам, гръмвам (за оръдие и пр.)
5. прен. ост. говоря/свидетелствувам за, соча, показвам
it SPEAKs for itself не се нуждае от доказателства
6. лая по заповед (за куче)
to SPEAK for говоря от името на, ставам изразител на мнението/желанията/чувствата на, свидетелствувам в полза на
to SPEAK for oneself говоря само от свое име, изказвам личното си мнение
speak of споменавам, говоря за
nothing to SPEAK of нищо особено, немного, не е кой знае колко/какво
speak out говоря силно/ясно/открито/без колебание или страх
speak to говоря на, поговорвам с, обръщам се към, заговорвам някого, (за) свидетелствувам, потвърждавам
speak up говоря високо/силно, говоря ясно и открито, изказвам се, заговорвам, проговорвам
to SPEAK up for застъпвам се за

speak-easy ['spi:ki:zi]
n ам. разг. контрабандно питейно заведение (особ. през сухия режим)

speaker ['spi:kə]
1. говорител
2. радиоговорител, спикер
3. оратор
a good/poor SPEAKER добър/лош оратор
4. the SPEAKER парл. председател на долната камара на Английския парламент, спикер

speakership ['spi:kəʃip]
n парл. председателство (длъжност и период)

speaking ['spi:kiŋ]
I. 1. говорещ, приказващ
2. изразителен, очебиен, красноречив
SPEAKING likeness поразителна прилика, жив портрет
II. n говорене, приказване, реч

speaking-trumpet ['spi:kiŋ,trʌmpit]
1. рупор
2. ост. слухова тръба (за глух човек)

speaking-tube ['spi:kiŋtju:b]
1. домофон
2. тръба за разговаряне с шофъор/кочияш
3. мор. тръба за разговаряне от разстояние

spear [spiə]
I. 1. копие
2. поет. копиеносец
3. харпун
4. бот. филиз, млад стрък трева и пр
II. 1. пронизвам, промушвам (с копие)
2. забивам харпун в
3. бот. пускам дълги филизи

spear grass ['spiəgra:s]
n вид дълга твърда трева

spearhead ['spiəhed]
1. острие на копие
2. човек/част, повеждаща атака
3. челен отряд, авангард (и прен.)

spearman ['spiəmən]
n (pl-men) копиеносец

spearmint ['spiəmint]
n бот. градинска мента (Mentha spicata)

spear side ['spiəsaid]
n мъжката/бащината линия в рода

spec [spek]
n разг. спекулация, рисковано предприятие
I did it on SPEC направих го наслуки
it turned out a good SPEC излезе добре/успешно

special [speʃl]
I. 1. специален, нарочен
for a SPECIAL purpose със специална цел
SPECIAL anatomy анатомия на отделните части на тялото
SPECIAL hospital специализирана болница
SPECIAL case специален/особен случай, юр. писмено изложение на факти, депозирано от страните в съдебен процес
SPECIAL constable граждански мобилизиран човек в полицията при критични обстоятелства
SPECIAL licence разрешение за брак без спазване на формалностите
SPECIAL pleading юр. нови/допълнителни доказателства, представени от страна в процес, разг. софистика
2. необикновен, необичаен, особен
3. специален, извънреден, изключителен
SPECIAL delivery бърза поща
SPECIAL edition извънредно издание (на вестник)
4. определен
II. 1. специално нещо/лице
2. специален влак/автобус и пр
3. извънредно издание (на вестник), рад., телев. извънредно предаване
4. special constable (вж. special 1.)

specialist ['speʃəlist]
n специалист

speciality [speʃi'æliti]
1. особеност, характерна/отличителна черта
2. специалност
to make a SPECIALITY of специализирам се в/по
3. специален обект на внимание/занимание
4. специалитет

specialization [speʃəlai'zeiʃn]
n специализация, специализиране

specialize ['speʃəlaiz]
1. специализирам се (in в)
2. приспособявам (се)
3. биол. модифицирам орган и пр и го приспособявам за нова функция
4. ограничавам
5. точно определям, специфицирам

specially ['speʃəli]
adv специално, нарочно, особено

specialty ['speʃəlti]
1. юр. официален договор, акт
2. speciality 2.

specie ['spi:ʃi:]
n звонкови монети
to pay in SPECIE плащам в пари
to return insult in SPECIE отвръщам на оскърблението с оскърбление

species ['spi:ʃi:z]
1. биол. вид
2. род, вид, сорт, порода, разновидност
the/our SPECIES човешкият род

specific [spi'sifik]
1. специфичен, особен
2. характерен, типичен, свойствен
3. точно определен, ограничен, недвусмислен
4. биол. видов
the generic and SPECIFIC names of plants родовите и видовите наименования на растенията
5. мед. специфичен

specification [sреsifi'keiʃn]
1. обик. рl спецификация
2. подробности, уточняване (на договор и пр.)

specificity [spesi'fisiti]
n специфичноcт, специфика

specific performance [spi'sifikpə'fɔ:məns]
n юр. точно изпълнение на поетите по договор задължения

specifics [spi'sifik]
1. специфично средство/лекарство
2. характерно качество/черта
3. обик. pl подробности, детайли

specify ['spesifai]
1. определям, уточнявам, установявам, изрично упоменавам
2. давам спецификация
3. придавам особен характер/вид
specified account подробен отчет (сметка)
specified list подробен списък

specimen ['spesimən]
1. образец, мостра
2. екземпляр, специмен, експонат
3. мед. проба за лабораторно изследване (кръв, урина и пр.)
4. разг., обик. презр. екземпляр, субект, тип, терк

speciology [spi:ʃi'ɔlədʒi]
n наука за произхода и развитието на видовете

speciosity [spi:ʃi'ɔsiti]
1. привидна благовидност
2. показност

specious ['spi:ʃəs]
1. благовиден
2. показен, измамливо привлекателен, външно/привидно приемлив
SPECIOUS refinement външна/повърхностна изисканост

speck [spek]
I. 1. петънце, точица (и от загниване)
2. дребно нещо, частичка, зрънце
II. 1. петня
2. нашарвам, покривам/изпъстрям с петна/точици

speckle [spekl]
I. n петънце, луничка (на кожата)
II. v покривам/изпъстрям с петна/точки/лунички, нашарвам

speckled [spekld]
a на петна/точки/лунички, пъстър, луничав

specs [speks]
n разг. очила

spectacle ['spektəkl]
1. зрелище, гледка
to make a SPECTACLE of oneself ставам за смях/подигравка
2. спектакъл, представление
3. рl очила
4. цветни стъкла (на семафор и пр.)

spectacled ['spektəkld]
1. с очила, очилат
2. с кръгове около очите (за змия и пр.)

spectacles n очила

spectacular [spek'tækjulə]
I. 1. грамаден, грандиозен, импозантен, ефектен, пищен
2. драматичен, вълнуващ, поразителен
II. n грандиозно представление и пр

spectator [spek'teitə]
n зрител, наблюдател, очевидец

spectra вж. spectrum

spectral ['spektrəl]
1. призрачен
2. физ. спектрален

spectre ['spektə]
n привидение, призрак, сянка, фантом

spectrogram ['spektrɔgræm]
n спектрограма

spectroscope ['spektrəskoup]
n спектроскоп

spectroscopy [spek'trɔskəpi]
n спектроскопия

spectrum ['spektrəm]
1. спектър
SPECTRUManalysis спектрален анализ
2. физ. остатъчен образ, послеобраз

specular ['spekjulə]
a отразяващ, огледален

speculate ['spekjuleit]
1. отдавам се на размисъл, размишлявам (on, upon, about), обмислям
2. търг. занимавам се със спекула

speculation [,spekju'leiʃn]
1. размишление, размишляване
2. теория, предположение, хипотеза
3. спекулация (и търг.)

speculative ['spekjulətiv]
1. умозрителен, теоретичен
2. спекулативен, несигурен, рискован

speculator ['spekjuleitə]
1. мислител
2. спекулант

speculum ['spekjuləm]
1. металическо огледало
2. мед. разширител (на отвор, тръба, канал)
3. рефлектор
4. око (на крило на птица)

sped вж. speed

speech [spi:tʃ]
1. говор, реч
to have SPEECH with someone разговарям с някого
2. реч, слово
to deliver/make a SPEECH произнасям реч
set SPEECH предварително подготвена реч
SPEECH from the throne тронно слово
3. език, говор, диалект, жаргон
4. звук от инструмент (особ. от орган)
5. театр. реплика
6. ост. слух, мълва

speech community ['spi:tʃkə,mjuniti]
n езикова общност

speech correction ['spi:tʃkə'rekʃn]
вж. speech therapy

speech-day ['spi:tʃ'dei]
n уч. годишен акт

speechify ['spi:tʃifai]
v шег., upoн. ораторствувам

speechless ['spi:tʃlis]
1. занемял, онемял, безмълвен
SPEECHLESS with surprise занемял от изненада
2. ням
3. неизразим
4. изумен

speech-reading ['spi:tʃri:diŋ]
n разбиране на говора по движението на устните

speed [spi:d]
I. 1. бързина, скорост
with all/top SPEED много бързо
at full/top SPEED с пълна скорост, с най-голяма бързина
2. тех. брой на оборотите
a three-SPEED engine трискоростен двигател
3. фот. скорост
4. сполука, благоденствие, щастие, успех
5. sl. метедрин (наркотик)
II. 1. движа се бързо, летя
motors sped past префучаваха автомобили
2. отпращам набързо, запращам (стрела)
3. ост. преуспявам, правя да преуспее/процъфти
God SPEED you! да те поживи/да ти помогне господ
4. (pt speeded) установявам/регулирам скоростта на (машина, мотор)
5. авт. карам с превишена скорост
6. to SPEED up (pt, рр speeded) ускорявам, увеличавам продукцията, повишавам скоростта

speedball ['spi:dbɔ:l]
n pl. смec от кокаин и хероин/морфин

speedboat ['spi:dbout]
n бързоходна моторна лодка

speed-cop ['spi:dkɔp]
n sl. полицай, контролиращ движението

speeder ['spi:də]
n тех. регулатор на скоростите, приспособление за увеличаване на скоростта

speed-fiend n човек, който кара лудо, любител на високите скорости

speedily ['spi:dili]
adv бързо, скоро, незабавно

speed-indicator ['spi:dindi,keitə]
вж. speedometer

speed limit ['spi:dlimit]
n максималната позволена скорост за каране на превозни средства

speed merchant ['spi:dmə:tʃənt]
n моторист, каращ с голяма скорост

speedometer [spi:'dɔmitə]
n тех. спидометър, скоростомер

speed reading ['spi:d'ri:diŋ]
n метод за скоростно/бегло четене

speed-reducer ['spi:dri'dju:sə]
n тех. редуктор

speedster ['spi:dstə]
n ам. моторист, каращ с превишена скорост

speed trap ['spi:dtræp]
n част от шосе, контролирано от прикрити полицаи/радар и пр

speed-up ['spi:dʌp]
1. увеличаване на скорост, ускорение
2. повишаване на производителността на труда без допълнително възнаграждение

speedway ['spi:dwei]
1. мотописта
2. ам. (коридор на) шосе за ускорено движение

speedwell ['spi:dwel]
n бот. великденче, вероника (Veronica officinalis)

speedy ['spi:di]
1. бърз, спешен
2. незабавен

speiss [spais]
n метал. шпайза

speleology [spi:li'ɔlədʒi]
n изучаване на пещерите, спелеология

spell [spel]
I. 1. заклинание
under a SPELL омагъосан, омаян
to break the SPELL развалям магията, прекъсвам очарованието
2. чар, очарование, обаяние
II. 1. изричам/пиша дума буква по буква
how do you SPELL your name? как се пише иметo ви? to learn to SPELL (correctly) уча се да пиша правилно
2. образувам дума (за буквu)
3. означавам, предвещавам
4. довеждам до, имам за последица
spell backward пиша/изричам буквите на дума отзад напред/в обратен ред, прен. изопачавам
spell out произнасям по букви, изписвам/изработвам бавно/с мъка, печ. напиши цяло/несъкратено, изпиши
to SPELL something out обяснявам подробно/изяснявам нещо
spell over spell out,
III. n (кратък) период
to do a SPELL of work поработвам (малко)
wait (for) a SPELL почакайте малко
a cold SPELL in March кратко застудяване през март
a long SPELL of fine weather дълъг период от хубаво време
a SPELL of illness кратко боледуване
a SPELL of coughing закашляне, пристъп на кашлица
to take SPELLs at the wheel with редувам се с някого в шофирането (при пътуване с кола)
IV. 1. работя/правя нещо на смени/с почивки, отменям, сменям (в работата и пр.)
will you SPELL me at the oars? ще ме смениш ли в гребането
2. ам. правя почивка, давам отдих на

spellbind ['spelbaind]
1. омагъосвам
2. очаровам, обайвам, пленявам, завладявам

spellbinder ['spelbaində]
n разг. оратор (особ. политически), който завладява слушателите си, магъосник на словото

spellbound ['spelbaund]
1. очарован, омагъосан, запленен
2. смаян, слисан

spelldown ['speldaun]
ам. spelling-bee

speller ['spelə]
1. човек, който пише/изговаря думи буква по буква
a good SPELLER човек, който пише правилно
2. ам. spelling-book

spelling ['speliŋ]
n правопис, ортография
variant SPELLINGs of a word правописни варианти на дадена дума
SPELLING pronunciation произнасяне на дума, както е написана, a не както трябва да се чете

spelling-bee ['sреliŋbi:]
n състезание по правопис

spelling-book ['speliŋbuk]
n ръководство по правопис

spelt [spelt]
I. n бот. вид пшеница, шпелта (Triticum spelta)
II. вж. spell

spelter ['speltə]
n цинк (особ. на пръчки)

spelunker [spe'lunkə]
n ам. пещерняк, спелеолог

Spence [spens]
n ост. килер за храна

Spencer ['spensə]
I. n тясно късо (вълнено) жакетче
II. n мор. малко корабно платно, използувано при буря

spend [spend]
1. харча, похарчвам (on, ам. for за), изхарчвам
to SPEND a penny разг. използувам клозета
2. изразходвам (сили и пр.)
3. прекарвам (време и пр.)
4. употребявам, пропилявам, изхабявам (време, труд и пр.)
5. отдавам, жертвувам
6. изтощавам (и refl), утихвам, стихвам
the storm is spent бурята утихна
7. мор. загубвам (мачта и пр.)
8. хвърлям хайвера си (за риба)

spending money ['spendiŋmʌni]
n ам. джобни пари, пари за харчлък

spendthrift ['spendθrift]
I. n разточителен човек, прахосник, разсипник
II. a разточителен, разпилян, прахоснически

Spenserian [spen'siəriən]
a в стила на Спенсър
SPENSERIAN stanza Спенсърова строфа

spent [spent]
I. вж. spend
II. a изтощен, изнемощял, капнал

sperm [spə:m]
I. n сперма
II. 1. зоол. кашалот
2. спермацет
3. китова маc

spermaceti [spə:mə'seti]
n спермацет, китова маc

spermary ['spə:məri]
n мъжка полова жлеза, тестикул

spermatic [spə:'mætik]
a биол. семенен

spermatocyte ['spə:mətə,sait]
n биол. мъжка полова клетка, от която се развива сперматозоид

spermatozoid [spə:mətə'zouid]
n биол. сперматозоид

spermatozoon [spə:mətə'zouən]
n (pl-zoa) биол. сперматозоид

sperm-oil ['spə:mɔil]
n маc от кашалот, спермацет

spermwhale ['spə:mweil]
n кашалот (Physeter catodon)

spew [spju:]
1. изригвам, изхвърлям, бълвам, ост. повръщам
2. сипя, изсипвам

sphagnum ['sfægnəm]
n (pl-na) n бот. торфен мъх

sphenoid ['sfi:nɔid]
a клиновиден, клинообразен
SPHENOID bone клиновидна кост

sphere [sfiə]
I. 1. геом. сфера
2. сферично/кълбовидно тяло, кълбо
3. астр. небесно тяло, звезда, планета
4. поет. небесни селения, небе
5. прен. област/поле/сфера на действие, компетенция, компетентност
6. среда, кръг, обкръжение, обстановка
II. 1. затварям/поставям в сфера, обграждам, придавам сферична форма на
2. поет. въздигам до небесата, превъзнасям, възхвалявам

spheric ['sferik]
1. spherical
2. поет. небесен, възвишен

spherical ['sferikl]
a сферичен, сферически

spheroid ['sfiərɔid]
n леко сплеснато кълбо, сфероид

spheroidal [sfiə'rɔidl]
a почти сферичен, сфероиден

spherule ['sferu:l]
n малко кълбо, сферичка

sphery ['sfiəri]
1. сферичен
2. поет. небесен

sphincter ['sfinktə]
n анат. пръстеновиден мускул, сфинктер

sphygmograph ['sfigməgra:f]
n мед. апарат за автоматично записване на пулса, сфигмограф

sphygmomanometer [,sfigmɔmə'nɔmitə]
n мед. апарат за измерване на кръвното налягане

sphygmus ['sfigməs]
n физиол. пулc

sphynx [sfiŋks]
n сфинкс (и прен.)

spica ['spaikə]
1. бот. класовидно съцветие
2. превръзка във форма на рибена кост/клас

spicate a бот. осилест

spice [spais]
I. 1. подправка
cъбup. подправки (зa ястия и др. храни)
sugar and SPICE and all that's nice всички хубави неща накуп
2. прен. оттенък, следа, жилка
a SPICE of the devil in one's character известна проклетия в характера
a SPICE of malice злобица
3. поет. приятен мирис
4. прен. нещо, което придава вкус/интерес/пикантност
II. 1. подправям, слагам подправки на (ядене)
2. примесвам, прен. придавам интерес/пикантност

spice-bush ['spaisbuʃ]
n американски храст от семейството на дафиновото дърво (Lyndera benzoin)

spicery ['spaisəri]
1. подправки, специи
2. пикантност

spick and span ['spikən'spæn]
1. чист и спретнат, тип-топ
2. пресен, нов-новеничък

spicy ['spaisi]
1. ароматен, ароматичен, подправен
2. прен. пикантен, сензационен, пиперлия, неприличен
3. sl. жив, енергичен, буен, сприхав

spider ['spaidə]
1. паяк
2. вид чугунен тиган с крака (за огнище)
3. прен. интригант
4. тех. звезда

spider-crab ['spaidəkræb]
n зоол. (морски) паяк (Oxyrhyncha)

spider-man ['spaidəmən]
n (pl-men) строител, работещ на високи сгради

spider monkey ['spaidə'mʌnki]
n вид маймуна

spider-web n паяжина

spidery ['spaidəri]
1. подобен на паяк
2. пълен с паяци
3. много тънък (за почерк, крака, спици и пр.)

spiel [spi:l]
I. n ам. сладкодумно слово, увлекателно разказана история
II. v говоря сладкодумно, разказвам словоохотливо/увлекателно

spieler ['spi:lə]
1. n sl. ам. словоохотлив оратор
2. австрал. картоиграч мошеник

spiffing ['spifiŋ]
n sl. стегнат, издокаран, изтупан, хубав, приятен

spiffy ['spifi]
вж. spiffing

spiflicate ['spiflikeit]
v шег. бия жестоко, съсипвам, унищожавам

spigot ['spigət]
1. n тех. канелка, чеп
2. кран

spike [spaik]
I. 1. острие, шип, клин, металически прът, кол (на ограда)
2. рl сп. обуща на бегач (с шипове)
3. заострен край на перила на ограда
4. бот. клас (на жито), висок стрък, завършващ с класовидно съцветие
5. рог на млад елен
6. воен. ист. втулка (на подсип)
II. 1. слагам шипове на
2. пробождам, промушвам, сп. ранявам (играч) с шиповете на обущата си
3. волейбол забивам топка
4. ист. разбивам подсипа на топ, прен. изваждам от строя, разсейвам (слух)
to SPIKE someone's guns прен. осуетявам плановете на някого
5. разг. прибавям алкохол на (напитки)

spike heel ['spaikhi:l]
n висок, тънък и заострен ток на дамска обувка

spikenard ['spaikna:d]
n нард (ароматично растение и мехлем от него)

spiky ['spaiki]
1. заострен, изострен
2. покрит с шипове
3. прен. упорит, неотстъпчив, обидчив

spile [spail]
I. 1. стр. кол, пилот
2. втулка, запушалка, чеп, тапа
II. v пробивам дупка за чеп (на бъчва)

spill [spil]
I. 1. разливам (се), разсипвам (се), проливам (кръв и пр.)
to SPILL the beans издавам тайна, раздрънквам, ял съм кокоши крак
2. лисвам, изсипвам, изхвърлям, изтърсвам (от кон, кола и пр.)
3. ам. sl. откривам, разкривам, издавам, раздрънквам
come on, SPILL it хайде казвай, изплюй камъчето
4. мор. избутвам въздуха от платно, преди да го свия
II. 1. изсипване, изтърсване и пр. (вж. spill)
2. разг. падане
III. 1. тънка тресчица/навита хартия (за палене на тещ, лула)
2. дървена запушалка/тапа
3. тех. недозаварка, косъмна пукнатина

spillage ['spilidʒ]
1. разпиляване
2. разпиляни материали
3. брак

spillikin ['spilikin]
1. пръчица от дърво/ (слонова) кост и пр
2. рl игра с такива пръчици

spillover ['spilouvə]
1. разпростиране
2. свръхизлишък
3. пренаселеност, свръхнаселение

spillway ['spilwei]
n стр. преливник (на язовирна стена)

spilt вж. spill

spilth [spilθ]
1. изсипване, разливане, изхвърляне
2. излишък
3. отпадък, боклук

spin [spin]
I. 1. преда, изпридам
2. за паяк, буба и пр. плета, изплитам (мрежа, пашкул и пр.)
3. въртя (се), завъртам (се), замайвам (се)
my head is SPINning главата ми се върти, вие ми се свят, зашеметен/замаян съм (от учудване и пр.)
to send someone SPINning зашеметявам някого (със силен удар)
4. изработвам/извъртявам/изтеглям на струг
5. хвърлям жребий/чоп (с монета)
6. изхвърлям (топка и пр.) с въртене
7. разг. движа се бързо/шеметно
8. ловя риба с въртяща се изкуствена стръв
9. sl. скъсвам/сдрусвам на изпит
to SPIN a yarn разказвам надълго измислена/невероятна история, проточвам разказ
spin along летя, нося се (за кола и пр.)
spin around spin round
spin out проточвам, разтакам (работа, разисквания и пр.), разтеглям, проточвам, удължавам (разказ и пр.), прекарвам, изразходвам (време, пари и пр.)
just to SPIN out the time само/просто за да мине времето
to SPIN out one's money харча пестеливо/по малко
spin round обръщам се бързо/рязко/внезапно
II. 1. предене
2. въртене, завъртване
3. прен. замайване, объркване
4. бърза/кратка разходка/обиколка (с кола, велосипед, лодка и пр.)
5. ав. бързо въртене на самолет при вертикално спускане
flat SPIN разг. вълнение, паника

spinaceous [spi'neiʃəs]
a като/подобен на спанак

spinach ['spinidʒ]
1. спанак
2. ам. нежелано/ненужно нещо

spinal ['spainəl]
a гръбначен
SPINAL column гръбначен стълб
SPINAL cord гръбначен мозък

spindle [spindl]
I. 1. вретено
2. тънко нещо/човек
3. тех. вал, ос, шпиндел
4. spindle-tree
II. v изтънявам се, източвaм се, издължавам се

spindle-legged ['spindllegd]
a с дълги тънки като клечки/мотовилки крака

spindle-legs ['spindllegz]
n човек с дълги тънки крака, дългун, крачун

spindle side ['spindlsaid]
n майчината/женската линия в рода

spindle-tree ['spindltri:]
n бот. чашкодрян (Euonymus europaeus)

spindly ['spindli]
a вретеновиден, тънък дълъг, източен, изтънен

spin-drier ['spindraiə]
n центрофуга за изсушаване на пране

spindrift ['spindrift]
n пръски от пяна на вълни
SPINDRIFT clouds леки перести облаци

spin-dry ['spindrai]
v изсушавам пране с центрофуга

spine [spain]
1. гръбначен стълб, гръбнак
2. бот., зоол. игла, бодил, шип, трън
3. aнат. остър тънък костен израстък, нарастък, шип

spine-chiller ['spaintʃilə]
n книга/филм и пр., предизвикващ ужас

spinel ['spinəl]
n минер. шпинел (вид кристал)

spineless ['spainlis]
1. зоол. безгръбначен (и прен.)
2. безхарактерен, слаб
3. бот. без бодли

spinet ['spinit,spi'net]
n муз. вид клавесин, спинет (а)

spinifex ['spainifeks]
n австралийска трева с твърди остри листа

spininess ['spaininis]
n бодливост, трънливост

spinnaker ['spinəkə]
n мор. голямо триъгълно платно, спинацер

spinner ['spinə]
1. предач
2. предачна машина
3. стругар
4. spinneret

spinneret ['spinəret]
1. паяжинна жлеза (на паяк), слюнчеста жлеза (на копринена буба)
2. приспособление за получаване на влакна от синтетични нишки

spinney ['spini]
1. храсталак, гъсталак
2. малка горичка

spinning-house ['spiniŋhaus]
n ист. изправителен дом за жени

spinning-jenny ['spiniŋdʒeni]
n ист. предачна машина

spinning-wheel ['spiniŋwi:l]
n чекрък

spin-off ['spinɔf]
n случайни/непредвидени резултати, особ. вследствие на индустриално/технологично развитие

spinous ['spainəs]
1. бот., зоол. покрит/пълен с бодли, бодлив, трънлив
2. приличащ на трън/бодил

spin-out ['spinaut]
n авт. буксуване/занасяне на кола

spinster ['spinstə]
n неомъжена жена, стара мома

spinule ['spainju:l]
n бот., зоол. иглица, бодилче, трънче

spiny ['spaini]
1. покрит/пълен с игли
2. бодлив, трънлив, прен. труден, тежък, щекотлив

spiracle ['spaiərəkl]
1. зоол. дихателен отвор, стигма
2. тех. отдушник

spiral ['spaiərəl]
I. a спирален, спираловиден, винтов
SPIRAL balance кантар, пружинни везни
II. 1. спирала
2. спирална пружина
3. зоол. спираловидна черупка
III. 1. движа се спираловидно
2. образувам спирала

spirant ['spaiərənt]
1. фон. a спирантен, особ. фрикативен
2. n спирантна/фрикативна съгласна

spire [spaiə]
I. 1. шпил, шпиц, заострен връх на кула/дърво и пр
2. нещо във форма на острие
II. 1. изострям се/изтънявам се нагоре
2. слагам/построявам шпил
III. 1. спирала
2. извивка на спирала

spirit ['spirit]
I. 1. дух, духовно начало, душа
in (the) SPIRIT вътрешно, мислено, духом
2. дух, призрак, привидение
3. дух, ум
4. дух, смисъл, същност
5. обик. рl дух, настроение, душевно състояние, разположение, порив
good/high/great SPIRITs добро/повишено настроение, смелост, самоувереност
low/poor SPIRITs лошо/потиснато настроение
6. характер
a man of unbending SPIRIT твърд/непреклонен човек
7. дух, смелост, храброст, въодушевление, живот, пламък
a man of SPIRIT смел/сърцат човек
with SPIRIT енергично, смело, самоуверено, пламенно
8. обик. рl спирт, алкохол, алкохолни питиета
9. разтвор, тинктура
SPIRITs of camphor камфоров спирт
SPIRITs of salt ост. солна киселина
SPIRIT (s) of wine ост. чист/винен спирт
II. 1. грабвам/отвличам тайно и мистериозно (away, off)
2. oбодрявам, развеселявам, въодушевлявам (up)

spirit blue ['spiritblu:]
n синя анилинова боя, разтворима в спирт

spirited ['spiritid]
1. енергичен, жив, оживен, разгорещен, храбър
2. смел
буен (зa хон)
3. в съчет. c прилагателно с... дух, в... настроение
low-SPIRITED в лошо настроение, унил

spirit-gum ['spiritgʌm]
n разтворено в спирт лепило

spiritism ['spiritizm]
вж. spiritualism

spirit-lamp ['spiritlæmp]
n спиртна лампа, спиртник

spiritless ['spiritlis]
1. бездушен, апатичен, вял, отпуснат
2. без настроение, безрадостен
3. страхлив

spirit-level ['spiritlevəl]
n спиртен нивелир, терзия, либела

spiritous a алкохолен

spirit-rapping ['spiritræpiŋ]
n рaзг. викане на духове, спиритически сеанс

spiritual ['spiritʃuəl]
I. 1. духовен
2. одухотворен, възвишен, свят
3. свръхестествен
4. духовен, църковен, свещенически
5. религиозен
II. n негърска религиозна песен

spiritualism ['spiritjuəlizm]
n фил. спиритуализъм

spiritualist ['spiritjuəlist]
n фил. спиритуалист, идеалист

spiritualistic [,spiritjuə'listik]
a фил. спиритуалистически

spirituality [,spiritju'æliti]
1. духовност
2. одухотвореност
3. църковно право/юрисдикция
4. рl църковни такси/данъци и пр
5. aм. духовенство

spiritualization [,spiritjuəlai'zeiʃən]
1. одухотворяване
2. възвисяване
3. ряд. одушевяване

spiritualize ['spiritjuəlaiz]
1. одухотворявам
2. въздигам, пречиствам, възвисявам
3. ряд. одушевявам

spiritually ['spiritjuəli]
adv духовно, религиозно

spirituel [spiritju'el]
1. a фр. нежен, изтънчен, префинен, ефирен
2. остроумен, с жив/пъргав ум

spirituelle [spiritju'el]
вж. spirituel

spirituous ['spiritjuəs]
a съдържащ голям процент дестилиран алкохол

spirogyra ['spaiərɔ'dʒaiərə]
n бот. спирален жабуняк (вид водорасло)

spirometer [spaiə'rɔmitə]
n инструмент за измерване капацитета на белите дробове чрез издишания въздух, спиромер

spirt вж. spurt

spiry ['spaiəri]
I. 1. островръх, със заострен връх
2. висок и тънък
II. a спирален, спираловиден

spit [spit]
I. 1. шиш
2. дълга, вдадена в морето ивица земя, дълъг подводен бряг
II. v (-tt-) набождам на/пробождам с шиш/сабя и пр
III. 1. плюя, храча
to SPIT on/upon прен. плюя на
2. фуча (за котка)
3. съскам, цвъркам, цвъртя, пращя (за кипящи води, нещо, което се пържи, свещ и пр.)
4. пращя, пускам искри (за дърво, въглен в огън)
5. изричам ядно/злобно, сипя заплахи/клетви и пр
6. ръмя, рося, припръсквам, пръскам (за дъжд, сняг)
7. пускам мастило (за nucалка)
to SPIT at someone заплювам някого
to SPIT it out разг. изплювам камъчето, казвам си го
to be the SPIT ting image of to be the dead SPIT and image of (вж. spit4 4.)
IV. 1. плюене, храчене
2. плюнка, храчка
3. леко преваляване
4. голяма/пълна прилика
to be the (dead/very) SPIT (and image) of образ и подобие съм на, приличаме си като две капки вода с
SPIT and polish вoeн. почистване на оръжието, мор. идеална чистота, прен. лустросване, прокалена чистота и ред
V. 1. права лопата, бел
2. дълбочина един бел

spite [spait]
I. n яд, злоба, проклетия, злина
from/in/out of SPITE от злоба, напук
to have a SPITE against имам зъб на
in SPITE of въпреки
II. v правя напук, дразня, ядосвам, обиждам
to cut off one's nose to SPITE one's face сам си навреждам oт желание да ядосам/да навредя на някого, заради бълхата изгарям дюшека

spiteful ['spaitful]
a злобен, злостен

spitfire ['spitfaiə]
n сприхав/избухлив човек

spittle [spitl]
n плюнка, храчка

spittoon [spi'tu:n]
n плювалник

Spitz [spits]
n шпиц (порода куче)

spiv [spiv]
1. черноборсаджия на дребно
2. безделник, лентяй

splanchnic ['splæŋknik]
a анат. коремен, чревен, висцерален

splash [splæʃ]
I. 1. пръскам, изпръсквам, опръсквам, напръсквам
2. измокрям
3. плискам, изплисквам, заливам
4. цопвам се
5. шляпам, цапам, газя, прегазвам, прецапвам
6. падам/блъскам се/удрям се шумно (зa поток)
7. приземявам се в океана (за космически кораб)
8. украсявам/освежавам с контрастни цветове/тъкани
9. помествам на видно място (новина)
to SPLASH one's money about sl. пръскам/пилея пари, за да направя впечатление
II. 1. пръскане, изпръскване, напръскване, впръскване
2. малко количество, няколко капки (обик. за сода в уиски и пр.)
3. кално петно, изпръскано място, цветно петно
4. плисък, плясък, плискане
5. цопване, шляпване
6. сензация, сензационни новини и пр

splash-board ['splæʃbɔ:d]
n калник, броня (на превозно средство)

splash-down ['splæʃdaun]
n приземяване на космически кораб и пр. в океана

splash guard ['splæʃga:d]
n авт. калник на задно колело

splashing ['splæʃiŋ]
n sl. великолепен, изумителен

splatter ['splætə]
v плискам/пръскам леко

splay [splei]
I. 1. скосявам, наклонявам (стени на отвор)
2. изрязвам на верев
II. a кос, наклонен, наведен, разширен
III. n наклонена повърхност, разширена амбразура

splay-footed ['spleifutid]
a с плоско стъпало, дюстабан, патрав, с изкривени навън крака

spleen [spli:n]
1. анат. далак
2. лошо настроение, яд, злоба
3. ост. меланхолия, сплин

spleenful ['spli:nful,-ni]
1. злобен
2. раздразнителен, заядлив

splendent ['splendənt]
1. a поет. лъскав, светъл, блестящ
2. прочут, знаменит

splendid ['splendid]
1. блестящ, великолепен, разкошен
2. разг. прекрасен, чудесен, отличен

splendiferous [splen'difərəs]
1. a шег. splendid
2. измамно блестящ

splendour ['splendə]
n блясък, величие, великолепие, пищност, разкош

splenectomy [spli'nektəmi]
n мед. изваждане на далака

splenetic [spli'netik]
I. 1. далачен
2. язвителен, злъчен, раздразнителен
II. 1. язвителен/злъчен/раздразнителен човек
2. лекарство против заболяване на далака

splenial ['spli:niəl]
1. анат. на шийните мускули
2. с форма на шина

splenic ['spli:nik]
a aнат. далачен, разположен в далака

splenitis [spli:'naitis]
n мед. възпаление на далака

splenius ['spli:niəs]
n (pl-nii) анат. шиен мускул

splenomegaly [splenou'megəli:]
n мед. увеличение на далака

splice [splais]
I. 1. мор. снаждам, наставям, сплитам въже
2. съединявам, наставям, снаждам, скопвам (греди, летви и пр.)
3. рaзг. оженвам, свързвам в брак
to SPLICE the mainbrace мор. sl. пийвам си за ободряване
II. n снаждане, сплетка, снадка, наставяне, скопка (на въжета, греди и пр.)
to sit on the SPLICE крикет sl. играя отбранително

spline [splain]
1. n тех. шпонка
2. шпонков жлеб/канал

splint [splint]
I. 1. тънка ивица дърво, лента (за кошници и пр.)
2. мед. шина
3. анат. фибула (и SPLINT bone)
4. зоол. надкостница, вет. тумор на надкостницата
5. треска, парче, отломък
6. тех. щифт, шплинт
II. v мед. слагам/поставям в шини

splinter ['splintə]
I. n отломък, парче, цепеница, треска, подпалка, шрапнел
SPLINTER group/party полит. фракция
II. v цепя (се), разцепвам (се)
натрошавам (се), разтрошавам (се), разбивам (се) (и с off)

splinter-bar ['splintəba:]
n терзия, кантарка (на кола)

splinter-proof ['splintəpru:f]
a предпазващ от летящи гранати и пр

splintery ['splintəri]
1. на/като треска
2. който лесно се цепи
3. нацелен, разтрошен
4. пълен с отломки

split [split]
I. 1. цепя (се), разцепвам (се) (и прен.), съдирам (се), раздирам (се), разделям (се)
the government SPLIT on the question/issue правителството не беше единодушно по този въпрос
to SPLIT the ticket/one's vote гласувам за кандидати от противоположни партии
to SPLIT the vote за кандидат привличам гласове от друг кандидат, за да осигуря избирането на трети кандидат
2. раздвоявам се
3. отцепвам се, напускам, скъсвам връзките си
to SPLIT the difference постигам компромисно решение при уточняване на цени и пр. (при сделки)
to SPLIT hairs/straws цепя косъма на две, сея на корена (му) ряпа
to SPLIT someone's cars проглушавам ушите на някого
to SPLIT (one's sides) пукам се от смях
my head SPLITs/is SPLITting имам силно главоболие, главата ми се пръска, цепи ме глава
a SPLIT second кратък миг
split off разцепвам, разбивам, отцепвам се
split on
to SPLIT on someone sl. издавам нечия тайна, доноснича по нечий адрес, наклеветявам някого
split up разделям (се) (на групи и пр.), разцепвам (се), отцепвам (се) (от партия), разлагам (се), разделяме/поделяме/разпределяме си (сума, плячка и пр.)
II. 1. цепене, разцепване, разделяне
2. раздвояване
3. цепка, пукнатина, пукнато/съдрано/цепнато място
4. несъгласие, разкол, разцепление, отцепване
5. тънка ценена кожа
6. разг. половин чаша уиски и пр., малко шише минерална/газирана вода
7. плодов десерт със сладолед
8. ел. разклонение
9. рl сп. шпагат

split infinitive ['splitin'finitiv]
n грам. инфинитив c вмъкнато наречие между частицата to и глаголната част

split-level ['splitlevl]
a арх. построен на различни нива (за къщи, апартамент)

split mind ['splitmaind]
вж. split personality

split peas ['splitpi:z]
n сушен и разцепен на две грах

split personality ['splitpə:sə'næliti]
1. раздвоение на личността
2. разг. шизофрения

split shot ['split'ʃɔt]
n крикет удар, с който две топки се изпращат едновременно в различни посоки

splitter ['splitə]
1. нещо, което разцепва/разделя
2. разколник

splodge вж. splotch

splosh [splɔʃ]
1. разг. вж. splash
2. sl. пари

splotch [splɔtʃ]
I. 1. голямо неправилно петно (on върху)
2. изцапано място
II. 1. оцапвам, нацапвам, изплесквам, покривам с петна
2. правя/нахвърлям едри цветни петна

splotchy ['splɔtʃi]
a изплескан, наплескан, изпоцапан, на петна

splurge [splə:dʒ]
I. n разг. самохвалство, перчене
II. 1. хваля се, перча се, фукам се
2. харча нашироко, пилея

splutter ['splʌtə]
I. 1. пръскам слюнки при говорене, пръскам мастило при писане (за писалка)
2. говоря бързо и объркано/неразбрано, издърдорвам, изломотвам
3. запъвам се, заеквам, пелтеча (от яд, вълнение)
II. 1. неразбрано/несвързано говорене, ломотене, запъване
2. смесен/неясен шум
3. съскане, цвъртене

spode [spoud]
1. вид английска фина керамика
2. порцеланови изделия

spoil [spɔil]
I. 1. често pl откраднати неща, плячка
SPOILs of war военни трофеи
2. печалба, изгода, доходни служби/длъжности
3. ам. държавни служби/привилегии и пр., разпределени между поддръжниците на партията, спечелила властта
SPOILs system система на печелене на политически привърженици чрез високи служби и др. привилегии
4. изкопна пръст и други материали за изхвърляне
5. нещо сбъркано/повредено при изработването
II. 1. развалям (се), по вреждам (се)
2. глезя, разглезвам, обграждам с прекалено внимание
a spoilt child of fortune галеник на съдбата
3. sl. пребивам, смазвам от бой, очиствам
4. ост. книж. грабя, ограбвам
5. силно желая, горя от желание
to be SPOILing for (a fight, etc.) търся повод, пей давам (да се сбия и пр.)

spoilable ['spɔiləbl]
a нетраен, подлежащ на бързо разваляне (за стоки)

spoilage ['spɔilidʒ]
1. повреждане на хранителни продукти и пр
2. търг. (загуба от) фира
3. печ. изхабена/бракувана хартия

spoiler ['spɔilə]
1. грабител
2. ав., авт. въздушен дефлектор

spoil-five ['spɔilfaiv]
n вид игра на карти

spoilsman ['spɔilzmən]
1. n (pl-men) ам. привърженик на систeмата за печелене на привърженици чрез даване на привилегии
2. политически кариерист

spoil-sport ['spɔilspɔ:t]
n човек, който разваля играта/удоволствието на другите

spoilt вж. spoilt

spoke [spouk]
I. 1. спица (на колело)
2. прът за запиране на колело, пречка, препятствие
to put a SPOKE in someone's wheel обърквам/разстройвам/осуетявам/спъвам работата/плановете на някого
to put in one's SPOKE намесвам се в чужди работи
3. стъпенка на подвижна стълба
4. мор. ръчка на ръба на щурвал
II. 1. поста вям спици на (колело)
2. запирам (колело)
III. вж. speak

spoken I. вж. speak
II. 1. устен, говорим
2. изречен, произнесен

spokeshave ['spoukʃeiv]
n крив рукан, обирачка (кацарско сечиво)

spokesman ['spouksmən]
n (pl-men) човек, който говори от името на други, представител, делегат

spoliation [spouli'eiʃn]
1. грабеж, ограбване (особ. на неутрален кораб по време на война)
2. юр. унищожаване/подправяне на документ

spoliator ['spoulieitə]
n грабител

spondaic [spɔn'deiik]
a проз. спондеически

spondee ['spɔndi:]
n проз. спондей

spondylitis [spɔndi'laitis]
n възпаление на гръбначния стълб, спондилит

sponge [spʌndʒ]
I. 1. гъба, сюнгер (и зоол.)
to throw/toss/chuck up/in the SPONGE вдигам ръце, предавам се, признавам се за победен (за боксъор) (и прен.)
to pass the SPONGE over съгласявам се да се помиря/да забравя обида и пр
2. меко добре втасало тесто
3. пандишпан
4. прен. готован, хрантутник, паразит
5. изтриване/изтъркване/измиване с гъба
to have a SPONGE (down) изтривам се с гъба
6. мед. тампон
7. sl. пияница
II. 1. мия (се) /измивам (се) /изтривам (се) с гъба
2. живея на чужд гръб
3. поливам като/със сюнгер
sponge on живея на гърба на
to SPONGE on someone for tobacco/drink пуша от цигарите/пия за сметка на някого
sponge out изгривам/заличавам (като) с гъба, прен. изглаждам (недоразумение и пр.)
sponge up поливам (течност) с гъба

sponge cake ['spʌndʒkeik]
n пандишпан

sponge cloth ['spʌndʒklɔθ]
n вид мека памучна материя

sponge-cucumber ['spʌndʒ'kju:kʌmbə]
n бот. луфа

sponger ['spʌndʒə]
1. прен. готован, хрантутник
2. събирач на сюнгери

sponging-house ['spʌndʒiŋhaus]
n ист. предварителен арест за длъжници

spongy ['spʌndgi]
1. гъбест, порест, шуплест
2. еластичен, пружиниращ
3. рохкав, влажен, блатист (за почва)
4. шуплив (за метал)

sponsion ['spɔnʃən]
1. поръчителство, гаранция
2. юр. въвличане на държава в ангажимент, извършено от неупълномощено лице

sponson [spɔnsn]
1. странична издутина на боен кораб/танк, използувана при стрелба
2. късо допълнително крило за стабилизиране на хидроплан

sponsor ['spɔnsə]
I. 1. поръчител
2. настойник, опекун, попечител
3. кръстник
4. организатор
5. лице, което внася законодателен проект
6. лице/фирма/организация, която плаща телевизионна/радиопрограма срещу вмъкване на реклама по време на излъчването и
7. организация, подкрепяща кандидат в избoри
II. 1. поръчител съм на, поръчителсгвувам за
2. организирам/устройвам/отговарям за (концерт и пр.)
3. плащам за рекламна програма по радиото/телевизията

sponsorship ['spɔnsəʃip]
1. поръчителство
2. настойничество, опекунство, попечителство

spontaneity [spɔntə'ni:iti]
1. спонтанност, непринуденост, непосредственост
2. доброволност
3. самопроизвол

spontaneous [spɔn'teiniəs]
1. спонтанен, естествен, непринуден, непосредствен
SPONTANEOUS combustion самозапалване
2. доброволен
3. самопроизволен
4. неволен, неосъзнат, инстинктивен

spoof [spu:f]
I. 1. измамвам, мятам, изигравам
2. майтапя
II. 1. измама
2. шеговита пародия, майтап
3. attr лъжлив, измислен

spook [spu:k]
n шег. дух, призрак, (при) видение

spooky ['spu:ki]
1. a шег. призрачен, напомнящ призраци
2. обитаван от призраци
3. неспокоен, нервен, плашлив (за кон и пр.)

spool [spu:l]
I. n макара, шпула, масур, ролка, бобина
II. v навивам на макара и пр. (вж. spool)

spoon [spu:n]
I. 1. лъжица
born with a silver SPOON in one's mouth роден с късмет, предопределен да бъде богат
a wooden SPOON ист. дървена лъжица, давана на студента математик с най-нисък успех, прен. утешителна награда
2. вид гребло, весло
3. вид пръчка за голф
4. SPOON (-bait) блесна, лъжичка за въдица
II. 1. греба/загребвам/черпя/сипвам с лъжица
2. ловя риба с изкуствена стръв/блесна
III. 1. глупак, простак, ахмак
2. глупашки/слепешката влюбен човек
to be SPOONs on someone лапнал съм по някого
IV. 1. ухажвам лигаво, занасям се по
2. демонстрирам публично любовта си по някого

spoonbill ['spu:nbil]
n зоол. лопатарка (птици) (Plataleidae)

spoon bread ['spu:nbred]
n ам. вид качамак

spoondrift ['spu:ndrift]
вж. spindrift

spoonerism ['spu:nərizm]
n (случайно) размествене на (началните) букви на съседни думи, при което се получава нещо смешно (напр. tons of soil вм. sons of toil)

spoon-fed ['spu:nfed]
1. изкуствено хранен (за дете и пр.)
2. изкуствено поддържан чрез постояно подпомагане (за индустрия и пр.)
3. на когото знанията се наливат в главата на малки дози

spoon-feed ['spu:nfi:d]
1. v (-fed) храня с лъжичка
2. прен. наливам знания в главата на, давам всичко наготово

spoon-food ['spu:nfu:d]
n храна за малки деца (кашички и пр.) (и прен.)

spoonful ['spu:nful]
n една лъжица (количество-и като мярка)

spoon-meat ['spu:nmi:t]
вж. spoon-food

spoony ['spu:ni]
a sl. сантиментално/лигаво/слепешката влюбен, занесен

spoor ['spuə]
I. n диря/следа на диво животно
II. v вървя по дирите на (диво животно)

sporadic [spə'rædik]
a спорадичен, единичен, случаен, непостоянен, разпилян

sporadically [spə'rædikli]
adv случайно, спорадично, разпиляно

sporangium [spə'rændʒiəm]
n (pl-gia) спорангий

spore [spɔ:]
n бот. спора

sporogenesis [,spɔrə'dʒenisis]
1. образуване на спори
2. размножаване чрез спори

sporran ['spɔrən]
n висяща отпред кожена торба (част от шотл. народна носия)

sport [spɔ:t]
I. 1. спорт, спортни игри
(athletic) SPORTs лека атлетика, атлетически състезания
country SPORTs лов, риболов, стрелба, конни състезания
to have good SPORT връщам се с пълна чанта риба/дивеч
2. шега, закачка, подигравка, присмех, посмешище
3. забавление, развлечение, удоволствие, игра
to make SPORT of подигравам се, присмивам се, взимам на подбив
to be the SPORT of fortune съдбата си играе с мен
4. sl. арабия, добър човек, спортсмен
5. ам. playboy
6. биол. игра на природата, изненадващо отклонение от типа, случайна разновидност
7. и pl attr спортен (за кола, облекло и пр.)
II. 1. играя, забавлявам се, развличам се
играя си, шегувам се (with с)
2. нося, кича се с, нося за показ, перча се с
3. биол. отклонявам се от нормалния тип, мутирам

sportful ['spɔ:tful]
1. a ам. забавен, занимателен
2. игрив
3. шеговит

sporting ['spɔ:tiŋ]
1. спортен, занимаващ се с/интересуващ се от спорт
a SPORTINGing man любител на спорта, спортуващ, спортист
2. спортсменски, честен, великодушен
3. рискован, готов да поеме риск, криещ известен риск
4. биол. проявяващ тенденция за отклонение от типа

sporting house ['spɔ:tiŋhaus]
n ам. публичен дом

sportive ['spɔ:tiv]
a весел, игрив, ам. разпален, необуздан

sportscast ['spɔ:tska:st]
рад., тел. cпopтнo пpeдaвaнe

sports coat ['spɔ:tskout]
n спортно сако/жакет, яке (и sports jacket)

sports ground ['sportsgraund]
n игрище

sportsman ['spɔ:tsmən]
1. спортист, ловец, рибар
2. спортсмен, честен/порядъчен човек, честен/великодушен противник

sportsmanlike ['spɔ:tsmənlaik]
a спортсменски, честен, великодушен

sportsmanship ['spɔ:tsmənʃip]
1. спортсменство, честност, порядъчност, великодушие
2. спортно умение

sportswear ['spɔ:tswɛə]
n спортно облекло

sportswoman ['spɔ:tswumən]
n (pl-women) спортистка

sporty ['spɔ:ti]
1. a разг. спортен
2. спортсменски
3. весел
4. разпуснат, развратен
5. ярък, крещящ (за облекло)

spot [spɔt]
I. 1. петно (и прен.), петънце, леке
2. точка (на плат)
a SPOT on one's reputation опетнена репутация
without SPOT or stain неопетнен, чист (за име и пр.)
3. пъпка, пришка
4. място, местенце
in SPOTs тук-там, на места, ам. частично, отчасти, до известна стелен
on the SPOT на (самото) място, в момента
to act on the SPOT действувам веднага/неза бавно
to be on the SPOT приcъствувам, очевидец съм, прен. на мястото си съм, справям се с положението, в добра форма съм
sl. намирам се в затруднение/опасност, загазил съм го
to put someone on the SPOT ам. sl. поставям някого в затруднение/опасност, решавам да убия/пречукам/очистя някого
running on the SPOT бягане на място
hot SPOT нажежено място (и прен.)
a tender/raw/sore SPOT прен. слабо/уязвимо място, болен/болезнен въпрос/тема и пр.
to have a soft/warm SPOT for someone имам слабост към/обичам някого
5. черна точка на билярдна маса, (черно петно на) бяла топка за билярд
6. разг. малко количество, мъничко (храна, питие, работа и пр.)
7. неприятност, неприятно положение, затруднение
in a (tight) SPOT разг. натясно, в затруднение
8. SPOT cash търг. заплащане при доставка
9. рад., meлев. подходящо място в програма за съобщения/реклами
10. pl леопард
II. 1. правя/ставам на петна, изцапвам, прен. опетнявам, опозорявам
2. разг. забелязвам, съзирам, зървам, (раз) познавам, откривам/определям самоличността/народността и пр. (на някого)
3. откривам, забелязвам, набелязвам
to SPOT the winner познавам/налучквам кой ще излезе победител (в състезапие и пр.)
4. определям (мястото, времето)
5. набелязвам (обекти)
6. следя за появата/движението/развитието на
7. воен. определям точно неприятелски позиции
8. обсипвам, осейвам
9. разг. припръсквам, ръмя (за дъжд)

spot check ['spɔttʃek]
I. 1. проверка на място
2. внезапна анкета
II. 1. правя бърза/внезапна проверка/анкета/проучване
2. вземам проба наслуки

spotless ['spɔtlis]
1. безупречно чист
2. прен. неопетнен, безупречен

spotlight ['spɔtlait]
I. 1. театр. (светлина от) прожектор
2. привличащо вниманието положение
to be in the/to hold the SPOTLIGHT център на вниманието съм
II. v осветявам, прен. насочвам вниманието върху
spotted a на петна/капки/точки
SPOTLIGHT Dick/dog далматинска порода куче
sl. пудинг със стафиди
SPOTLIGHT fever цереброспинален менингит, петнист тиф

spotty ['spɔti]
1. spotted
2. пъпчив
3. разг. неравен/нееднакъв по качество (за работа и пр.)

spouse [spauz]
n книж., шег. брачен партнъор, съпруг, съпруга

spout [spaut]
I. 1. струя, бликам, шуртя, лея се, избликвам
2. изригвам (за лава)
3. изхвърлям високо (вода и пр.)
4. разг. декламирам, ораторствувам
II. 1. чучур, гърло, шопка (на чайник и пр.)
2. (водосточна) тръба, улей
3. силна струя, стълб (вода, дим и пр.)
дихателен отвор/ноздра на кит (и SPOUT-hole)
up the SPOUT sl. заложен, безполезен, безнадежден, в затруднение, бременна (за жена)

sprag [spræg]
1. чеп/клин за запиране на колело
2. мин. подпора

sprain [sprein]
I. v навяхвам, изкълчвам
II. n навяхване, изкълчване

sprang v p.t. от spring

sprat [srpæt]
1. килка, хамсия, цаца
2. прен. дребосък, незначителен човек, дребна риба
to throw/risk a SPRAT to catch a herring/mackerel/whale рискувам нещо дребно, за да спечеля нещо голямо

sprawl [sprɔ:l]
I. 1. просвам се, изтягам се
2. пълзя, разпростирам се на всички страни (за растение, град и np.)
a SPRAWLing handwriting разтегнат/разкрачен почерк
II. 1. отпусната поза, изтягане
2. разпръснато застроена площ, разпиляна група/маса и пр

spray [sprei]
I. 1. (разцъфнала) клонка, клонче, вейка
2. украшение във форма на клонче
II. 1. капчици, пръски
2. течност за пръскане (на дърветa и пр.)
3. пръскачка, пулверизатор
4. пръскане, оросяване
blanket SPRAY aгр. пръскане на широки площи
5. козм. спрей
III. v пръскам/оросявам (с пръскачка, пулверизатор и пр.), ръся (и прен.)

spray-drain ['spreidrein]
n отводнителен ров, изпълнен с клони и пръст

sprayer ['spreiə]
1. пръскачка, пулверизатор
2. дюза, цицка/струйник (нa пръскачка)

spray-gun ['spreigʌn]
n бояджийски/овощаpски пистолет

spread [spred]
I. 1. разстилам (се), настилам, постилам
2. мажа, намазвам
3. простирам (се)
протягам, разпервам (ръце, криле, клони) (и с out), разгръщам (знаме и пр.)
4. разпространявам (се), разнасям (се) (за слух и пр.)
пренасям (болеcт и пр.), разпръсквам, разпилявам
my friends are SPREAD all over the country имам приятели из цялата страна
5. refl разпростирам се надълго и широко (при говорене, писанe)
6. продължавам, трая, обхващам (период от време)
7. занимавам се с много работи наведнъж
8. проявявам щедро гостоприемство, разпущам се
II. 1. разпространение, обхват, обсег
2. протежение, пространство
3. размах (ни криле)
4. покривка, разг. угощение, гуляй
5. разстояние между две точки, търг. разлика между две цени/две качества и пр
6. паста/пастет и друга храна, която се маже върху хляб/бисквити и пр
7. разг. напълняване (особ. middle-age SPREAD), натру пване в средната възраст на тлъстини около талията

spread-eagle ['spredi:gl]
I. 1. връзвам (някого) за ръцете и краката
2. просвам
3. ам. държа шовинистични речи
II. 1. хер. образ на орел с разперени криле и крака
2. сп. фигура при кънки
3. аttr ам. бомбастичен, шовинистически

spreader ['spredə]
1. разпространител (на идеи и пр.)
2. приспособление на пръскачка за разширяване на струята
3. нож за мазане на филия и пр
4. тех. разширител, механически разпределител, разделка, разпорка, разстилачка на мазилка/настилка и пр

spread-over ['spredouvə]
n ненормиран работен ден в някои индустрии

spree [spri:]
I. 1. шумна веселба/веселие/забавление
to have a SPREE/to go on a SPREE веселя се
2. гуляй, пиянство
3. buying/shopping/spending SPREE лудо купуване, бясно харчене/пилеене на пари
II. 1. веселя се, забавлявам се
2. гуляя, пиянствувам

sprent [sprent]
a ост. попръскан, напръскан, поръсен

sprig [sprig]
I. 1. клонче, клонка, вейка, гранка
2. украшение във форма на клонче
3. пренебр. потомък, издънка, младок
4. гвоздейче без главичка, щифт
II. v (-gg-) украсявам с клончета, бродирам/рисувам клончета
SPRIGged print басма на клончета

sprightliness ['spraitlinis]
n живост, веселост

sprightly ['spraitli]
a жив, оживен, весел

sprigtail ['sprigteil]
вж. pintail

spring [spriŋ]
I. 1. скачам, подскачам, отскачам
to SPRING at/upon someone (на) хвърлям се върху някого
to SPRING forward скачам, втурвам се напред
to SPRING out изскачам внезапно
to SPRING (over) something прескачам нещо
to SPRING to one's feet скачам на крака
to SPRING to the attack хвърлям се в атака, нахвърлям се върху
to SPRING to arms грабвам оръжието
2. бликвам, извирам
3. никна, пониквам, изниквам (и с up)
4. появявам се внезапно
възниквам, създавам се (и с up)
5. произхождам, произлизам, водя началото си (from от)
to SPRING into existence раждам се, пораждам се, появявам се, възниквам (и с up)
6. извивам се, изкорубвам се (за греда и пр.)
7. пуквам (се), разцепвам (се)
to SPRING a leak протичам (за кораб и пр.)
8. to SPRING up духвам, повявам (за вятър)
9. лов. вдигам/подгонвам дивеч
10. възпламенявам (се), експлодирам
11. правя нещо неочаквано
to SPRING a surprise on someone изненадвам някого
to SPRING a proposal/a new theory on someone изненадвам някого с неочаквано предложение/нова теория
12. отскачам, правя да отскочи (за пружина и пр.)
the door sprang to вратата се захлопна
13. слагам пружини на, слагам на пружина
14. освобождавам някого от арест/затвор срещу гаранция
II. 1. скок, отскок, отскачане, подскачане
2. пружина, ресор
3. еластичност, гъвкавоcт, пъргавост, енергия
4. извор, източник
to take one's SPRING (from, out of) извирам, прен. произтичам
to have one's SPRING from произхождам/произлизам от
5. подбуда, причина, мотив
6. мор. пукнатина
7. арх. долен край/начало на свод
III. 1. пролет
2. attr пролетен

springal [spriŋəl]
n ост. младеж, юноша

spring-balance ['spriŋ,bæləns]
n пружинен кантар, теглилка

spring bed ['spriŋbed]
n пружинено легло, легло с пружинен матрак

spring-board ['spriŋ,bɔ:d]
n cn. трамплин (и прен.)

springbok ['spriŋbɔk]
n дребна юж. -афр. газела (Antidorcas euchore)

spring chicken ['spriŋ,tʃikn]
n прен. млад/неопитен/наивен човек

spring-clean ['spriŋkli:n]
v правя основно (пролетно) почистване

springe [sprindʒ]
n капан за ловене на дребен дивеч

springer ['spriŋə]
1. арх. най-долната част на извивката на арка
2. дребна порода ловджийско куче
3. springbok

spring gun ['spriŋgʌn]
n пушка, изгърмяваща автоматично при докосване

spring-halt ['spriŋhɔ:lt]
n вет. шпат

springiness ['spriŋinis]
n еластичност, гъвкавост, пъргавост, пружиниране

springlike ['spriŋlaik]
a пролетен, като пролет

springtail ['spriŋteil]
n малко безкрило скачащо насекомо (Collembola)

spring-tide ['spriŋ,taid]
n максимален прилив
n пролетен сезон, пролет (и прен.)

springtime ['spriŋtaim]
n пролетен сезон, пролет, прен. младост, разцвет

spring water ['spriŋwɔtə]
n изворна вода

springy ['spriŋi]
a еластичен, гъвкав, пружиниращ

sprinkle [spriŋkl]
I. v пръскам, напръсквам, ръся, поръсвам
прен. изпъстрям, осейвам (with с)
II. 1. малко количество, мъничко
2. попръскване, поръсване
3. леко припръскване (на дъжд, сняг и пр.)
a smart SPRINKLE ам. разг. доста, множко

sprinkler ['spriŋklə]
n пръскачка (за поливане на затревена площ, погасяване на пожар и пр.)

sprinkling ['spriŋkliŋ]
1. поръсване, попръскване
2. малко количество, малък брой
a SPRINKLING of spectators туктам по някой зрител

sprint [sprint]
I. v сп. спринтирам
II. n сп. спринтиране, спринт

sprinter ['sprintə]
n сп. спринтъор

sprit [sprit]
n мор. прът, издигащ се по диагонал на мачта, шпринг

sprite [sprait]
1. фея, елфа
2. зъл дух

spritsail ['spritseil]
n мор. триъгълно платно, прикрепено на пръта по диагонал на мачтата

sprocket ['sprɔkit]
n тех. зъб на колело, захващащ верига/филмова и др. перфорирана лента

sprocket-wheel ['sprɔkitwi:l]
n зъбно колело (за веригата на велосипед и пр.)

sprout [spraut]
I. 1. никна, изниквам, пониквам
2. израствам, пораствам
3. прораствам
4. напъпвам
5. пускам да расте
II. 1. издънка, филиз, прен. потомък, младок
2. рl Brussels SPROUTs (вж. Brussels)

spruce [spru:s]
I. n бот. смърч (Picea)
II. 1. спретнат, стегнат, издокаран
2. напет
III. v придавам спретнат вид, издокарвам (обик. с up)

spruce-beer ['spru:sbiə]
n бира от игли и клонки на смърч

sprue [spru:]
I. n тех. вертикален леяк/стояк
II. n тропическо заболяване на тънките черва, съпроводено с възпаление на устната кухина, спилоза, спру

sprung вж. spring

spry [sprai]
a жив, пъргав, енергичен, чевръст
look SPRY! по-живо!

spud [spʌd]
I. 1. малка мотичка за окопаване
2. sl. картоф
II. 1. окопавам с мотичка
2. пускам сонда, правя сондажен отвор

spue [spju:]
вж. spew

spume [spju:m]
I. n пяна
II. v пеня се

spumous ['spju:məs]
a пенлив, като пяна, покрит с пяна

spun вж. spin

spun glass ['spʌngla:s]
n стъклени влакна/нишки

spunk [spʌŋk]
1. прахан
2. разг. смелост, кураж
3. живост, енергичност

spunky ['spʌŋki]
a разг. смел, енергичен, издръжлив

spun silk ['spʌnsilk]
n евтина материя от къси копринени влакна и отпадъци, често примесени с памук

spun sugar ['spun,ʃugə]
n захарен памук

spun yarn ['spʌnja:n]
1. текст. прежда от къси влакна
2. мор. малко леко пресукано въже

spur [spə:]
I. 1. шпора
to put/set SPURs to пришпорвам (кон) (и прен.)
to win one's SPURs ист. спечелвам рицарско звание, прен. създавам си име, получавам признание
2. подбуда, подтик, стимул, импулс
on the SPUR of the moment спонтанно, импулсивно, импровизирано, изведнъж
3. бот., зоол. тънък/остър израстък на някоя част, шип
4. издадена скала/хребет, разклонение (на планина, път, жп линия)
5. climbing-irons
6. стена, съединяваща укрепление с вътрешността
II. 1. пришпорвам (и прен.)
2. слагам шпори на
3. подтиквам, подбуждам, стимулирам (често с on)
4. яздя бързо, препускам

spurge [spə:dʒ]
n бот. млечка (Euphorbia)

spurious ['spjuəriəs]
1. фалшив, неистински, лъжлив
2. фалшифициран, подправен, изопачен, недостоверен
3. незаконороден
4. лъжлив, несъщ (за растение, животно и пр.)

spurn [spə:n]
I. 1. отхвърлям презрително, отблъсквам
2. отритвам, изритвам, пропъждам, изгонвам
3. отнасям се с презрение към
II. 1. ритник, отхвърляне, отблъскване
2. презрително отношение

spurrier ['spə:riə]
n майстор на шпори

spurry ['spə:ri]
n бот. вид бурен (Spergula)

spurt [spə:t]
I. v сп. напъвам се, правя внезапно усилие, давам бърз ход (при надбягвания и пр.)
II. n внезапно усилие, напън, бърз ход, голяма скорост
III. 1. бликвам, избликвам, шурвам
2. изхвърлям (струи вода и пр., кълба дим, пламъци и пр.)
IV. 1. силна струя, изблик (и прен.)
2. порив на вятър

spur wheel ['spə:wi:l]
n цилиндрично зъбно колело

spurwort ['spə:wə:t]
n бот. брош (Rubia tinctoria)

Sputnik ['sputnik]
n рус., косм. спътник (особ. първият от 1957 г.)

sputter ['spʌtə]
I. 1. пръскам слюнки
2. прaщя (за огън)
3. цвъртя (за нещо, което се пържи)
4. говоря бързо, разгорещено и неразбрано, ломотя, дърдоря
II. 1. пръщене, цвъртене
2. ломотене, дърдорене

sputum ['spju:təm]
1. плюнка, слюнка
2. мед. обик. pl храчки

spy [spai]
I. n таен агент, шпионин
to be a SPY on шпионирам (някого, нещо)
II. 1. виждам, забелязвам, съзирам, откривам
2. следя, шпионирам (on/upon someone)
to SPY into something мъча се да открия тайна/да проумея нещо
to SPY out проучвам/разузнавам тайно

spyglass ['spaigla:s]
n малък телескоп

spyhole ['spaihoul]
n шпионка (на врата и пр.)

squab [skwɔb]
I. a нисък и дебел, дундест, трътлест
II. 1. нисък и дебел човек
2. младо неоперено гълъбче/гардже
SQUAB pie пирог с месо от гълъб/с овнешко или свинско, ябълки и лук
3. мека възглавничка/седалка на стол/кола, кушетка, отоманка

squabble [skwɔbl]
I. n кавга, разправия, счепкване (за дребни неща)
II. v карам се, разправям се, дрънкам се, дърля се (за дреболии)

squad [skwɔd]
1. воен. взвод, ам. отделение
SQUAD car ам. полицейска патрулираща кола с радиовръзка
SQUAD drill обучение на новобранци
2. група, бригада (работници и пр.), команда
3. ам. атлетически отбор

squadron ['skwɔdrən]
1. ескадрон, ам. кавалерийска дивизия
2. мор. ескадра
3. ав. ескадрила
SQUADRON lender ав. командир на ескадрила
4. група хора, организирани за известна цел, бригада

squalid ['skwɔlid]
1. мръсен, мизерен, бедняшки
2. противен, долен
3. запуснат, занемарен
4. жалък, окаян, презрян

squall [skwɔ:l]
I. 1. рева, изревавам, пищя, запищявам (от страх, болка)
2. крещя
II. 1. рев, писък
2. внезапна буря, снежна вихрушка, лапавица
arched SQUALL екваториална гръмотевична буря
black SQUALL буря с тъмни гръмоносни облаци
white SQUALL вихрушка в ясно време
to look out for SQUALLs прен. внимавам, пазя се от опасност или неприятности

squalor ['skwɔlə]
1. n мръсотия, мизерия, нищета
2. низост, подлост

squama ['skweimə]
n (pl-ae) n зоол. люспа

squander ['skwɔndə]
v пpaxocвaм, пилeя, paзпилявaм, пpoпилявам (пари, време и пр.)

squanderer ['skwɔndərə]
n прахосник, разточителен човек

squandermania ['skwɔndəmeiniə]
n жур. непростимо разточителство/прахосничество (особ. на правителство)

square [skwɛə]
I. 1. квадрат, квадратно парче
2. квадратен/правоъгълен площад, плац
3. воен. каре
4. мярка за повърхност 9,29 м2
5. ам. квартал, блок (между пресечките на четири улици)
6. мат. квадрат на число
the SQUARE of three is nine три на квадрат е равно на девет
7. линеал във форма на L/T
on the SQUARE под прав ъгъл, прен. открито, честно
out of SQUARE не точно/съвсем под прав ъгъл
8. квадратно шалче/кърпа
9. квадратче на шахматна и пр. дъска
back to SQUARE one разг. отново в изходна позиция, безуспешно, безрезултатно
10. sl. консервативен/старомоден/закостенял човек
II. 1. квадратен, четвъртит, правоъгълен
2. мат. квадратен, на квадрат
SQUARE root корен квадратен
three SQUARE три на квадрат
SQUARE foot/metre/mile квадратен фут/метър/миля
3. перпендикулярен, под прав ъгъл
4. ясен, недвусмислен, честен, прям
SQUARE refusal решителен/категоричен отказ
SQUARE deal честна сделка, споразумение с взаимна изгода
to play a SQUARE game играя/постъпвам честно
5. правилен, точен, уреден, изравнен, уравновесен
to set things SQUARE оправям работите
to be SQUARE with someone квит съм с някого
to get SQUARE with someone оправям си сметките с някого, отвръщам си на някого
to call (it) SQUARE считам, че сме квит, удовлетворен съм
all SQUARE с чисти/разчистени сметки, голф равен резултат
III. 1. правя квадратен/правоъгълен, придавам квадратна форма на
2. изправям, оправям, подравнявам
to SQUARE the circle извършвам невъзможното
3. балансирам (сметки и пр.)
4. мат. повдигам на квадрат
5. поставям/съм под прав ъгъл
6. сверявам хоризонталността/правостта на линия/повърхност
7. сп. изравнявам резултат
8. уреждам си сметките с (и с up), прен. връщам си, отмъщавам си
9. сверявам/съобразявам с последни данни и пр
10. измервам/намирам квадратурата на
11. sl. давам рушвет, подкупвам
12. ограждам с квадрат (че)
square away уреждам сметките си с някого, подреждам, слагам в пълен ред, поставям (се) в пълна готовност, приготвям се за спор/бой
square off ам. заемам позата на боксъор, заставам в отбранителна позиция
square up square away
to SQUARE up to справям се решително (с трудност и пр.)
IV. 1. право, изправено, перепендикулярно
2. честно, открито

square brackets ['skwɛə,brækits]
n pl квадратни скоби

square-built ['skwɛəbilt]
a широкоплещест

squarehead ['skwɛəhed]
n aм. sl. скандинавски/немски/холандски емигрант

square leg ['skwɛəleg]
n крикет (позиция на) филдер/защитник

squarely ['skwɛəli]
1. честно, почтено
2. прямо, категорично
3. точно насреща

square meal ['skwɛəmi:l]
n истинско/пълноценно ядене/нахранване

square-rigged ['skwɛərigd]
a мор. с хоризонтални рейки

square-shouldered ['skwɛəʃouldəd]
a с широки изправени рамене

square-toed ['skwɛətoud]
a прен. старомоден, педантичен, пуритански

squarson ['skwa:sən]
n шег. свещеник земевладелец

squash [skwɔʃ]
I. 1. мачкам, смазвам, смачквам (се), правя/ставам на пулп
2. рaзг. потушавам (бунт и пр.)
3. прен. турям на място, запушвам устата на
4. блъскам (се), тъпча (се), натъпквам (се)
II. 1. плодова каша, пулп
2. плодов сок (питие)
orange SQUASH вид оранжада
3. блъсканица, тълпа
4. (шум от) цопване/жвакане с мокри обувки
5. SQUASH (rackets) сп. игра, подобна на тенис
III. adv с цопване/плясък
IV. n бот. тиква (Cucurbita)

squash hat ['skwɔʃhæt]
n мека филцова шапка

squashy ['skwɔʃi]
1. много мек, кашав
2. презрял (за плод)
3. мокър, мочурлив

squat [skwɔt]
I. 1. клеча, клякам, прикляквам/сядам с прибрани към тялото крака
2. приклякам, присвивам се към земята (за животно)
3. разг. сядам, настанявам се, седя
4. настанявам се без разрешение в квартира и пр
5. настанявам се на държавна земя (за заселник)
II. 1. нисък и дебел
2. дундест, тумбест

squatter ['skwɔtə]
1. (при) клекнал човек/животно
2. човек незаконно настанил се на земя/в квартира и пр
3. заселник на държавна земя
4. австрал. едър овцевъд

squaw [skwɔ:]
1. индианка
2. презр. жена, съпруга

squawk [skwɔ:k]
I. 1. гракам, грача, крякам, изкрясква
2. sl. шумно протестирам
II. n крясък, грачене, грак
SQUAWK box рaзг. високоговорител

squaw-man ['skwɔ:mən]
n (pl-men) aм. бял, женен за индианка

squeak [skwi:k]
I. 1. писукам, църкам, цвърча
2. скърцам (за врата и пр.)
3. sl. издавам тайна, доноснича, издайнича
II. 1. писък, писукане, цвърчене
2. скърцане, скръцване
3. едва спечелен успех/победа
a narrow/near/close/tight SQUEAK избавяне на косъм
to have a narrow SQUEAK едва се спасявам

squeaker ['skwi:kə]
1. пискун
2. младо гълъбче
3. sl. доносник, издайник, ам. избори, състезания и пр., спечелени с незначителна разлика

squeaky ['skwi:ki]
1. писклив, креслив, пронизителен
2. скърцащ

squeal [skwi:l]
I. 1. пискам, врещя, квича
2. оплаквам се, хленча, протестирам
3. изскърцвам остро (за спирачки)
4. sl. доноснича, издайнича
II. n писък, врясък, квичене, остро изскърцване (на спирачки и пр.)

squealer ['skwi:lə]
1. пискун
2. младо гълъбче
3. човек, който вечно се оплаква/хленчи, недоволник
4. sl. издайник, доносник

squeamish ['skwi:miʃ]
1. гнуслив, гадлив
2. неразположен, изпитващ гадене
3. обидчив, докачлив
4. прекалено старателен, придирчив, педантичен, претенциозен

squeegee ['skwi:'dʒi:]
I. 1. гумена миячка за прозорци/под и пр
2. фот. гумена ролка за подсушаване на откопирани снимки
II. 1. почиствам под/стъкла на прозорци и пр. с гумена миячка
2. фот. пресовам/подсушавам с гумена ролка

squeeze [skwi:z]
I. 1. стискам, изстисквам, изцеждам, процеждам (сълзи и пр.)
to SQUEEZE dry изстисквам докрай/до капка
2. тъпча (се), натъпквам (се)
3. притискам, прищипвам, мачкам, смачквам, сгъстявам (се), притеснявам, насвивам
4. промушвам се, промъквам се, вмъквам се (into)
to SQUEEZE out of измъквам се от
to SQUEEZE one's way through a crowd пробивам си път през тълпата
to SQUEEZE oneself through a window промушвам се/вмъквам се през прозорец
5. изтръгвам (пари, признание и пр.) (from/out of someone)
6. бридж скуизирам
7. спечелвам състезания и пр. с незначителна разлика
8. упражнявам икономически натиск, притискам
9. правя отпечатък на монета и пр. (с восък и пр.)
II. 1. стискане, изтискване, изцеждане
2. притискане, натиск, принуда
to give someone's hand a SQUEEZE стискам някому ръката
to give someone a SQUEEZE притискам/прегръщам някого
3. блъскане, блъсканица
a tight/close/narrow SQUEEZE трудно положение, затруднение
4. бридж скуизиране
5. финансови ограничения, икономически натиск
6. изнудване, незаконна комисиона
7. отпечатък (от монета и пр.)

squeeze bottle ['skwi:zbɔtl]
n пластмасово шише и пр., съдържанието на което се изважда чрез притискане

squeezer ['skwi:zə]
1. изнудвач, експлоататор
2. уред/преса за изстискване на сок
3. фалцувачка, огъвачка, гауч-преса

squelch [skweltʃ]
I. 1. шляпам/джапам, жвакам в кал и пр
2. смазвам, стъпквам, унищожавам
3. прен. срязвам, запушвам устата на
II. 1. шляпане, джапане
2. смазване, унищожаване, съкрушителен удар
3. прен. срязване, рязък отговор

squib [skwib]
I. 1. фишек, бомбичка, запалка на снаряд, малка ръчна ракета
a damp SQUIB беуспешен опит да се направи впечатление
2. сатиричен памфлет, пасквил
3. кратка новина/съобщение, поместено за попълване на празнина в колона/страница на вестник/списание
II. 1. отправям нападки към (писмено, устно), пиша пасквили
2. пущам фишеци (и прен.)

squid [skwid]
I. n вид сепия, използувана за стръв
II. v ловя риба със сепия или подобна на нея стръв

squiffy ['skwifi]
a sl. леко пийнал, фирнал

squiggle [skwigl]
1. n завъртулка
2. v въртя се, гърча се

squill [skwil]
1. бот. синчец (Scilla)
2. луковицата на синчеца, използувана като пургатив
3. зоол. вид скарида (Squilla)

squint [skwint]
I. 1. кривогледство
2. разг. бърз/бегъл поглед
to have a SQUINT at поглеждам/преглеждам набързо/бегло/скрито (нещо)
3. склонност, наклонност (to, towards към)
4. малък отвор в стената на църква
II. 1. кривоглед съм, гледам накриво
2. хвърлям бърз поглед, поглеждам косо (at към)
3. примигам, присвивам очи
4. разг. клоня, имам склонност (to, towards към)
III. a кривоглед, разноглед

squint-eyed ['skwintaid]
1. кривоглед
2. предубеден
3. с лош/зъл поглед
4. неодобрителен, презрителен
5. злобен, завистлив

squinting ['skwintiŋ]
1. кривоглед
2. крив, изкривен
SQUINTING construction грам. неправилна/неясна/двусмислена конструкция

squirarchy вж. squirearchy

squire [skwaiə]
I. 1. замевладелец, помешчик, сквайър
2. главният земевладелец в дадена област/селище
3. aм. мирови съдия/адвокат
4. придружител/кавалер на дама
5. галантен кавалер
6. ист. оръженосец, щитоносец
II. v придружавам/кавалерствувам на (дама)

squirearchy ['skwaiəra:ki]
n земевладелците (като съсловие), власт на земевладелците

squirelet ['skwaiəlit]
n дребен земевладелец

squirm [skwə:m]
I. 1. гърча се, въртя се, свивам се като червей
2. проявявам/изпитвам смущение/срам/неудобство, измъчвам се, тормозя се
II. n гърчене, неспокойно въртене

squirrel ['skwirəl,aм.'skwərəl]
n катерица (Squirus vulgaris)

squirt [skwə:t]
I. 1. бликам, струя, изхвърлм струи
2. пръскам, църкам (кamo със спринцовка)
II. 1. струя
2. спринцовка
3. разг. нахакан хлапак, келеш

squish [skwiʃ]
1. вж. squash
2. вж. squelch

squit [skwit]
n дребен/незначителен човек, нищожество

stab [stæb]
I. 1. промушвам, пробождам, намушвам, ръгвам с нож/кама и пр.
to STAB to death убивам с нож/кама
to STAB in the back пробождам в гърба
прe'н. злословя за, клеветя, извършвам предателство по отношение на
2. причинявам болка/мъка на, режа, бода, промушвам (за болка)
II. 1. (рана от) промушване с остро оръжие
a STAB in the back прен. предателско нападение, наклеветяване
2. внезапна остра болка, бодеж
3. разг. опит, усилие

stabile ['steibi:l]
n абстрактна скулптура/постройка

stability [stə'biliti]
n устойчивост, постоянство, стабилност, стабилитет, твърдост

stabilization ['steibilai'zeiʃn]
n стабилизиране, стабилизация

stabilize ['steibilaiz]
v стабилизирам (се), правя/ставам устойчив, закрепвам, затвърдявам

stabilizer ['steibəlaizə]
n мор., ав. стабилизатор, жироскоп

stable [steibl]
I. 1. устойчив, стабилен, твърд, здрав, постоянен. траен, неизменен
2. решителен, непоколебим
II. 1. конюшня, обор
2. събир. породисти коне от една конюшня
3. прен. хора/изделия с общ произход/принадлежност, група, сбирка
III. 1. поставям/държа в конюшня
2. живея в/като в конюшня

stable-boy ['steiblbɔi]
n прислужник в конюшня

stable-companion ['steibəlkəm'pæniən]
1. кон от същата конюшня
2. прен. разг. член на същия клуб и пр., съученик

stable-mate ['steibəl,meit]
вж. stable-companion

stabling ['steibliŋ]
n събир. конюшни

stably ['steibli]
adv устойчиво, стабилно, твърдо, здраво

staccato [stə'ka:tou]
a. adv, n муз. (да се свири/пее) отсечено и отривисто, стакато

stack [stæk]
I. 1. купа сено и пр
2. куп, купчина
3. pазг. голямо количество, маса, куп, много
STACKs of money купища пари
4. pl лавици за книги в библиотека/книжарница
STACK (-room) книгохранилище в библиотека
5. воен. пирамида (от пушки и пр.)
6. висок фабричен комин, комин на локомотив/параход, група комини на покрив на къща
7. обемна мярка за дърва 3,05 м3
8. киберн. памет за временно съхранение в компютър
II. 1. нареждам/натрупвам на куп
2. нареждам/подреждам нещо тайно с цел да измамя някого
3. инструктирам пилоти да кръжат на дадена височина преди кацане на летище
4. STACK up натрупвам (се), струпвам (се) (и прен.)

stacte ['stækti:]
n староевр. ароматична съставка на тамяна

stadium ['steidiəm]
1. стадион
2. стадий, етап
3. старогръцка мярка за дължина около 200 м, стадия

staff [sta:f]
I. 1. тояга
2. жезъл
3. стълб, флагщок (на знаме и пр.)
4. прен. стълб, основа, опора
the STAFF of life хляб
5. нивелирна рейка
6. воен. щаб, състав
attr генералщабен
7. персонал, тяло, състав, колегия
to be on the STAFF of работя като щатен служител в
8. муз. (pl staves) петолиние
II. v снабдявам с персонал
a well-STAFFed institution добре комплектoвано учреждение
an under-STAFFed hospital болница с недостатъчен персонал

stag [stæg]
I. 1. елен (особ. в петата година)
2. кастриран бик/шопар
3. борсов спекулант
4. ам. сам мъж, мъж, който излиза и се забавлява сам/по ергенски
a STAG party ергенски/мъжки гуляй
STAG film, ам. STAG movie филм, подходящ само за мъже, обик. порнографски
II. 1. следя, наблюдавам
2. излизам/забавлявам се сам/по ергенски

stag-beetle ['stægbi:tl]
n бръмбар рогач (Lucanidae)

stage [steidʒ]
I. 1. естрада, площадка, подиум, скеле
2. сцена (в театър)
3. театър, драма, драматургия, драматическо изкуство, актъорска професия
to be/go on the STAGE съм/ставам актъор
to put/bring on the STAGE поставям (пиеса и np.)
to hold the STAGE имам/заемам първенствуваща роля/място в разговор и пр.
to quit the STAGE излизам/слизам от сцената (и прен.)
4. поприще, поле за дейност
5. стадий, етап, фаза, период
6. спирка, разстояние между две спирки/спирания, преход
to travel by easy STAGEs пътувам на кратки преходи/с чести спирки/без да бързам
(fare-) STAGE част от маршрута на автобус и пр., за която се плаща определена такса
7. STAGE (coach) ист. пощенска кола, дилижанс
8. масичка/подставка на микроскоп
9. геол. пластове утаечни екали от една и съща формация
10. ел. стъпало
11. косм. част от ракета с отделен мотор, степен на ракета
a multi-STAGE rocket многостепенна ракета
II. 1. поставям (пиеса)
2. имам сценични качества, сценичен съм (за пиеса)
3. организирам, представям, провеждам

stage-coach n дилижанс

stage-craft ['steidʒkra:ft]
n драматургически опит/вещина, театрознание

stage-direction ['steidʒdi,rekʃn]
n авторска забележка в пиеса, ремарка

stage-door ['steidʒdɔ:]
n служебен/заден вход на театър

stage-effect ['steidʒi,fekt]
n сценичен ефект

stage-fever ['steidʒ,fi:və]
1. влечение/страст към сцената/театъра
2. театромания

stage-fright ['steidʒfrait]
n нервност при появяване пред публика, артистична/сценична треска

stage-hand ['steidʒhænd]
n театр. работник за смяна на декорите, осветлението и пр

stage-manage ['steidʒ,mænidʒ]
1. осъществявам техническо ръководство и контрол при поставянето на пиеса
2. разг. организирам, уреждам

stage-manager ['steidʒ,mænidʒə]
n помощник-режисъор, инспициент

stage play ['steidʒplei]
n театрална постановка на пиеса

stager ['steidʒə]
n old STAGER човек с богат/дълъг опит, ветеран

stage right ['steidʒrait]
n изключително право за поставяне на пиеса

stage-setting ['steidʒsetiŋ]
n художествено оформление, мизансцен

stage-struck ['steidʒstrʌk]
a силно увлечен по театъра

stage-wait ['steidʒweit]
n закъснение/техническа засечка по време на представление

stage whisper ['steidʒ,wispə]
1. театр. настрана
2. думи, предназначени да бъдат чути от други, но не от лицето, на което се говори

stagflation [stəg'fleiʃn]
n период на инфлация по време на застой в производството

stagger ['stægə]
I. 1. клатушкам се, залитам, олюлявам се
to STAGGER to one's feet ставам олюлявайки се
2. зашеметявам, правя да се олюлее
3. колебая се, разколебавам се
4. смайвам, слисвам, изумявам
5. разполагам/подреждам в шахматен ред/на зигзаг
6. подреждам работно време/почивни дни/отпуски и пр. така, че да не се застъпват/съвпадат
II. 1. клатушкане, люшкане, олюляване
2. замайване на главата, зашеметяване
3. рl вет. въртоглавие (у овцете), колер (y кочете)
4. разположение в шахматен ред/на зигзаг

staggering ['stægəriŋ]
1. олюляващ се, залитащ
2. зашеметяващ, замайващ, смущаващ, объркващ
3. смайващ, изумителен, потресающ

staghound ['stæghaund]
n хрътка за лов на елени

staging ['steidʒiŋ]
1. стр. скеле
2. поставяне на пиеса, постановка
3. полици за растения в парник
4. STAGING post спирка на въздушна линия

stagirite ['stædʒirait]
n the STAGIRITE Аристотел

stagnancy ['stægnənsi]
1. застоялоcт
2. инертност, неподвижност, бездействие

stagnant ['stægnənt]
1. застоял (за вода)
2. бавен, муден, бездеен, инертен, прен. загнил, в застой

stagnate ['stægneit]
1. не изтичам, застоявам се, замърсявам се (за вода)
2. спирам, бездействувам, в застой съм, инертен съм

stagnation [stæg'neiʃn]
1. застой, застоялост
2. инертност, бездействие

stagy ['steidʒi]
a театрален, неестествен, пресилен, афектиран

staid [steid]
a спокоен, трезвен, улегнал, уравновесен, сериозен

stain [stein]
I. 1. цапам (се), изцапвам (се), ставам на петна, лекясвам
2. боядисвам, оцветявам, хващам боя
3. прен. петня, опетнявам, очерням, покварявам, позоря
II. 1. петно, леке (и прен.)
2. боя, багрилно вещество, цветна политура

stainable ['steinəbl]
1. който лесно се цапа/хваща петна
2. който лесно се оцветява/хваща боя

stained glass ['steindgla:s]
n стъклопис, цветно/оцветено стъкло

stainless ['steinlis]
1. чист, без петна
2. неопетнен (и прен.)
STAINLESS steel неръждаема стомана

stainless steel ['steinlis,sti:l]
n неръждаема стомана

stair [stɛə]
1. стъпало на стълбище
2. pl стълба, стълбище (и a flight of STAIRs)
below STAIRs в сутеренния стаж, в слугинските/кухненските помещения

staircase ['stɛəkeis]
n стълбище
cork-screw/spiral STAIRCASE вита стълба, спираловидно стълбище

stair-rod ['stɛərɔd]
n метална пръчка за прикрепване на пътека на стълбище

stairway вж. staircase

staithe [steið]
n кей със съоръжения за товарене на въглища

stake [steik]
I. 1. заострен кол, дебела тояга (за ограда, подпора и пр.)
to drive/set/stick one's STAKEs ам. заселвам се
to move/pull up STAKEs ам. заминавам, изселвам (се)
2. ист. стълб на клада, прен. изгаряне на клада
to die at the STAKEs бивам изгорен/умирам на кладата
3. малка наковалня
4. залог (при игра на карти, бас, обзалагане и пр.)
to play at high/low STAKEs карти и пр. играя на големи/малки суми
at STAKE прен. заложен на карта, рискован, несигурен, в опасност, спорен, оспорван
5. паричен интерес, дял от капитал в предприятие
to have a STAKE in заинтересован съм материално от (успеха, процъфтяването на нещо)
6. основен въпрос/принцип (около който се спори, води борба)
7. рl парична награда при конни надбягвания, конни надбягвания за парична награда
II. 1. привързвам, прикрепям към/с кол, колове (растение, младо дърво и пр.)
2. обик. с off, out заграждам/преграждам с колове, очертавам граница с колчета/колове
3. поставям на карта, рискувам, залагам (on на)
4. ам. оказвам парична и др. помощ

stake-boat ['steikbout]
n лодка, маркираща пътя на състезателните лодки

stakeholder ['steikhouldə]
n лице, което пази парите, заложени от обзаложилите се/басиралите се

stake-net ['steiknet]
n рибарска мрежа, окачена на/прикрепена с колове

stakeout ['steik,aut]
n ам. полицейски надзор върху заподозряно място/лице

stalactite ['stæləktait]
n сталактит

stalagmite ['stæləgmait]
n сталагмит

stale [steil]
I. 1. стар, баят, (за хляб и пр.)
2. спарен, запарен, застоял (за въздух)
3. изхабен, изгубил свежестта си
4. изтъркан, банален, безинтересен (за виц, новина и пр.)
5. загубил давност (за дълг и пр.)
6. преуморен, претренирал, пресилил се (за атлет, изпълнител и пр.)
II. v правя/ставам безинтересен/обикновен, изхабявам се, изтърквам се
III. n пикоч (на добитък)
IV. v пикая (особ. за добитък)

stalemate ['steilmeit]
I. 1. шах пат
2. прен. задънена улица, патово положение
II. 1. шах довеждам противника си до положение на пат
2. прен. довеждам до безизходно положение/застой/задънена улица

stalk [stɔ:k]
I. 1. бот. стъбло, дръжка на лист/цвят/плод и пр
2. зоол. стълбче (на орган)
3. ос, вретено (на перо)
4. столче (на чаша)
5. висок фабричен комин
II. 1. крача горделиво/наперено, шествувам
2. ширя се, вилнея (за болест и пр.)
3. дебна (дивеч), вървя дебнешком
III. 1. горделива/наперена походка
2. дебнене на дивеч и пр

stalking-horse ['stɔ:kiŋhɔ:s]
1. кон, използуван от ловци за прикритие
2. прен. претекст, предлог

stall [stɔ:l]
I. 1. (отделение в) обор/краварник/конюшня
2. щанд, сергия, барака, палатка (на панаир), дюкянче
3. място напред (в партера на театър)
4. трон (в църква)
5. сан на каноник
6. мин. забой
7. кожен/гумен предпазител за пръст
8. помещение с душ за един човек (в баня)
9. ав. загубване на скорост
II. 1. отвеждам/държа добиче в обор/конюшня (обик. за угояване)
2. поставям прегради в обор/конюшня
3. запъвам се/затъвам/загазвам в кал/сняг (за кон, каруца, коли)
4. тех. спирам поради претоварване на мотора/недостатъчно гориво, ав. блокирам поради загуба на скорост и пр
III. 1. печеля време, бавя, разтакам, преча, спъвам умишлено
2. шикалкавя, усуквам, извъртам
to STALL off отлагам/избягвам чрез измама

stallage ['stɔ:lidʒ]
n място/право за издигане/наем за ползуване на сергия/щанд на пазар

stall-feed ['stɔ:lfi:d]
v угоявам (добитък) в обор

stallion ['stæliən]
n жребец

stalwart ['stɔ:lwət]
I. 1. здрав, як, силен
2. смел, твърд, решителен, непоколебим
II. n пол. предан/безкомпромисен член на партия

stamen ['steimən]
n бот. тичинка

stamina ['stæminə]
n жилавост, издръжливост, сила, енергия

staminal ['stæminəl]
a бот. тичинков

staminate ['stæmineit]
a бот. само с тичинки (без пестик)

stammer ['stæmə]
I. v заеквам, запъвам се, пелтеча
to STAMMER out изричам със запъване, измънквам
II. n заекване, запъване, пелтечене

stammerer ['stæmərə]
n човек, който заеква, пелтек

stamp [stæmp]
I. 1. тропам (и с about), тъпча с крака, стъпквам, потушавам (огън и пр.), тупвам по земята с копито (за кон)
to STAMP one's foot (on the ground) тропвам с крак
to STAMP flat стъпквам/утъпквам (трева)
2. щампосвам, отпечатвам, удрям печат, подпечатвам, слагам щемпел на
3. сека (мюнета)
4. облепям с марки
5. мин. разбивам, натрошавам, пулверизирам (руда и пр.)
6. премахвам. унищожавам
7. обик. refl запечатвам (се), врязвам (се) (в паметта) (on, in)
8. характеризирам определям (as като)
9. прен. налагам/давам отпечатък върху
stamp down стъпквам, смачквам, сгазвам, утъпквам
stamp out стъпквам, потушавам, угасявам, потъпквам, смазвам, потушавам (въстание и пр.), справям се с, ликвидирам (болест и пр.)
II. 1. печат, щемпел, клеймо, пломба, етикет (че) (на стока), подпечатване
2. отпечатък
3. отличителен знак/белег, печат
4. род, вид, категория, качество, манталитет
of the right STAMP какъвто трябва
5. тропот, тропане с крак
6. мин. чук (ачка), чукална машина

stamp act ['stæmp'ækt]
n закон за гербовия налог

stamp-collector ['stæmpkə,lektə]
n колекционер на марки, филателист

stamp-duty ['stæmpdju:ti]
n гербов налог

stampede [stæm'pi:d]
I. 1. паническо бягство (на хора, живоmни), паника
2. ам. пол. спонтанно масово движение/акция
II. 1. причинявам паническо бягство
2. хуквам да бягам
3. постъпвам безразсъдно
4. ам. пол. предизвиквам/участвувам в спонтанна масова акция

stamp-machine ['stæmpmə,ʃi:n]
n автомат за продажба на пощенски марки

stamp-mill ['stæmpmil]
n чукова/ударна мелница

stance [stæns]
1. голф, крикет позиция, поза (при удар)
2. пpен. позиция, отношение

stanch [sta:ntʃ]
I. v спирам потока на (кръв, сълзи и пр.), запушвам течаща рана
II. вж. staunch

stanchion [sta:nʃn]
n стълб, подпора, преграда, скоба, прът и пр. за преграждане на добитък в обор

stand [stænd]
I. 1. стоя, стоя прав, държа се на краката си
to STAND fast/firm държа се здраво на краката си, не се клатя, не залитам, прен. държа се, запазвам възгледите/позициите си, не отстъпвам
to STAND in someone's light тъмнея на, преча/попречвам/бъркам на кариерата и пр. на някого
2. ставам (обик. с up)
3. спирам се, заставам
to STAND still стоя на едно място, не мърдам, стоя мирно/неподвижно, стихвам, притихвам, замирам
STAND and deliver! горе ръцете! парите или живота
4. висок cъм...
she STANDs five foot three тя e висока пет фута и три инча
5. оставам на мястото си, запазвам се, задържам се, не се променям
this paint will STAND тази боя няма да избелее/да се изтрие
the house still STANDs къщата e още там/още стои
to be left STANDing оцелявам (за сграда)
6. оставам в сила, валиден съм (и to STAND good)
the order STANDs заповедта e още в сила
this translation may STAND този превод може да остане и така
7. издържам, понасям, търпя, изтърпявам, изтрайвам, устоявам на, подложен съм на
to STAND fire воен. издържам на огъня на неприятеля, прен. издържам на изпитание, устоявам на нападки
to STAND the test of time издържам проверката на времето
8. съм/намирам се в дадено положение/място
to STAND alone сам съм, не получавам подкрепа от никого, нямам равен на себе си
to STAND guard стоя на пост
to STAND clear of a door, etc. отмествам се/пазя се/стоя настрана от врата и пр. (при затварянето и)
to STAND first пръв съм (на списък и пр.)
to STAND someone's friend проявявам се като приятел на някого
to STAND corrected признавам/приемам, че съм сбъркал
9. слагам, поставям, турям, изправям
to STAND someone in the corner изправям някого в ъгъла (за наказание)
10. разг. черпя, почерпвам, угощавам (и с to)
to STAND a drink черпя, плащам за пиенето
11. лов. правя стойка (за куче)
12. мор. насочвам се, отправям се (for към)
to STAND to gain/win имам всички изгледи за успех
to STAND to lose очаква ме сигурен неуспех
stand about вися/стоя без работа, мотая се
stand against противя се/съпротивлявам се на, устоявам на
stand around stand about
stand aside дръпвам се настрана, отдръпвам се, отмествам се, не взимам участие, оставам безучастен, прен. отстъпвам
stand away отдръпвам се, отмествам се
stand back отдръпвам се назад, отстъпвам, отдалечен съм от, прен. оставам/стоя (си) настрана
stand by стоя със скръстени ръце, не предприемам нищо, безучастен зрител съм, заставам на страната на, поддържам, защищавам, подкрепям, помагам на, държа на, придържам се към, спазвам
II. 1. спиране
to come/be brought to a STAND спирам се, бивам спрян
to be at a STAND объркан съм, недоумявам
2. съпротива, отпор
to make a STAND съпротивлявам се, противопоставям се (against на)
to make a STAND for застъпвам се за, защищавам
3. място, (твърда) позиция, становище
to take a/one's STAND заставам, изправям се, основавам се, базирам се
вземам становище (on)
4. подставка, подпора, конзола, стойка (за ноти), етажерка, закачалка (за шапки, чадъри и пр.)
5. сергия, щанд
6. пиаца (за таксита и пр.)
7. тех. стенд
8. естрада (за оркестър)
9. трибуна (на стадион)
10. посев, насаждение
a good STAND of clover гъста детелина
a STAND of trees група дървета, горичка
11. театр. място, където гастролираща трупа спира за представление
12. ам. свидетелско място
STAND of arms въоръжение на войник
STAND of colours знамена на полк

standard ['stændəd]
I. 1. знаме (и прен.), флаг
2. мерило, критерий, норма, стандарт, мостра, образец, равнище, ниво, уровен
STANDARD of life/living жизнено равнище, ниво на живота
up to/below STANDARD на/под нивото/стандарта
to come up to STANDARD отговарям на стандарта
well up to STANDARD на доста високо равнище
of a low STANDARD долнокачествен
by any STANDARDs от всяко гледище, както и да се погледне
to judge by the STANDARD s of съдя от гледището на
to set one's STANDARDs by водя се по
to set one's STANDARDs high имам висок мерник, взискателен съм
3. ост. категоризиране по ниво в първоначално училище
4. еталон
gold STANDARD златен еталон
5. стълб, подпора, подставка, стойка
6. права тръба (водосточна, за газ)
7. високостеблено растение (особ. роза, овощно дръвче)
II. 1. общоприет, установен, стандартен, типов, нормален, обикновен
2. образцов, класически, общопризнат за най-добър (за книга, справочник и пр.)
STANDARD English общоприет/правилен английски език

standard-bearer ['stændəd,bɛərə]
n знаменосец (и прен.)

standardization [stændədai'zeiʃn]
n стандартизация, уеднаквяване

standardize ['stændədaiz]
v cтaндapтизиpaм, уeднaквявaм

standard lamp ['stændədlæmp]
n стояща лампа, лампион

standard time ['stændədtaim]
n местно време

standaway ['stændəwei]
a ам. разперен (за пола и пр.)

stand-by ['stændbai]
1. опора, помагало
2. заместник, резервно съоръжение
3. пълна готовност за действие
to be on STAND-BY-by готов/налице/на разположение съм
4. attr запасен, резервен

standee [stæn'di:]
n правостоящ

stand-in ['stændin]
1. благоприятно положение
2. заместник, заместител
3. театр., кино дублъор

standing ['stændiŋ]
I. 1. стоящ, прав, правостоящ, изправен на крака
STANDING room място за правостоящи (в театър, превозно средство и пр.)
a STANDING ovation бурни овации със ставане на крака
to leave someone /something STANDING изпреварвам, оставям след себе си (и прен.)
STANDING meal ядене на крак
STANDING corn непожънато жито
STANDING water застояла вода
STANDING jump cn. скок от място
2. постоянен, установен, приет
STANDING army постоянна/редовна войска
3. постоянно валиден (за покана, предложение, нареждане, поръчка и пр.)
4. постоянен, неизменен, траен (за цвят, боя и пр.)
STANDING committee постоянен комитет/присъствие
STANDING joke постоянна тема/повод за шеги
STANDING orders постоянна разпоредба, устав, правилник
all STANDING мор. без да сваря да сваля платната, прен. изненадан, неподготвен
II. 1. (извоювано/обществено) положение, репутация, реноме
a person of high STANDING високопоставено лице
to have no STANDING не съм компетентен, нямам думата
2. сп. класа, класиране
3. времетраене, продължителност
of a long STANDING дългогодишен, отдавнашен, от дълго време
4. местоположение

standing stone ['stændiŋ,stoun]
n aрхеол. побит камък

standoff ['stændɔf]
1. aм. равен резултат
2. прен. нерешено/безизходно положение

stand-offish ['stænd'ɔfiʃ]
a сдържан, резервиран, надменен, студен, неприветлив

stand-out ['stænd'aut]
n aм. забeлежително нещо, изключителен човек

standpatter ['stænd'pætə]
n ам. противник на реформи/промени

standpipe ['stændpaip]
n права тръба, хидрант

standpoint ['stændpɔint]
n гледище, становище

standstill ['stændstil]
n спиране, застой, прекъсване
to be at/come to a STANDSTILL спирам, запирам се
прeн. намирам се в безизходно положение
to bring to a STANDSTILL спирам, възпирам, запирам

stand-up ['stændʌp]
a прав, изправен
STAND-UP collar висока права яка
STAND-UP meal ядене на крак

stanhope ['stænəp]
n лека едноместна открита каляска

staniel ['stænjəl]
n зоол. ветрушка, керкенез (Falco tinnunculus)

stank вж. stink

stannary ['stænəri]
n калаена мина, район, където се добива калай

stanza ['stænzə]
n строфа, станса

stanzaic [stæn'zeik]
a написан в строфи/станси

staph [stæf]
разг. staphylococcus

staphylococcus [stæfilə'kɔkəs]
n (pl-cocci) бaкт. стафилокок

staple [steipl]
I. 1. скоба, скобка
2. дупка в рамката на врата, в която влиза езичето на брава при заключване
3. книговезко телче
4. гнездо, втулка (за стойка на обой)
II. v слагам скоба на, заскобвам
III. 1. важен/главен/основен продукт/артикул
2. суров материал, суровина
3. главен елемент/предмет/тема
it formed the STAPLE of conversation това беше главната тема за разговор
4. текст. (качество на) влакно/нишка
cotton of short STAPLE памук с къси влакна
5. ист. търговски център
IV. a важен, главен, основен
STAPLE diet основна храна
V. v сортирам (вълна и пр.) по качество, класифицирам

stapler ['steiplə]
n сортировач на вълна

star [sta:]
I. 1. звезда
2. звезда (емблема, орден, значка)
five-pointed STAR петолъчка
SSTARs and Stripes знамето на САЩ
3. печ. звездичка
4. бяло петно (на челото на животно)
5. прен. съдба, щастие, сполука
the STARs were against it съдбата бе против това
to bless/curse one's STARs благославям/проклинам съдбата си
to thank one's lucky STARs благодарен съм, имал съм късмет
6. звезда, светило, знаменитост
the STAR system включване на няколко знаменитости в пиеса/филм със спекулативна цел
7. белег за качество/категория
a five-STAR work of art първокласно произведение на изкуството
a five-STAR hotel, etc. хотел и пр. от най-висока категория
8. attr звезден
to see STARs искри ми изкачат от очите, виждам звезди по пладне
the STAR route ам. разнасяне на поща от частни раздавачи/дружества
II. 1. украсявам/осейвам със звезди
2. отбелязвам/маркирам със звездичка
3. играя главна (та) роля
4. изтъквам/представям като звезда (артист, изпълнител и пр.)
STARing X and Y кино в главните роли Х и У

starboard ['sta:bɔ:d]
I. n десен борд/страна на кораб/самолет
II. v обръщам кормилото надясно

starch [sta:tʃ]
I. 1. скорбяла, нишесте
2. кола
3. прен. скованост, официалност
4. attr нишестен, скован, официален
II. v колосвам

starchy ['sta:tʃi]
1. съдържащ скорбяла/кола
2. колосан
3. скован, официален, педантичен

star-crossed ['sta:krɔst]
a ост. злочест, клет

stardom ['sta:dəm]
1. положение/ранг на звезда
2. събир. звездите

star-dust ['sta:dʌst]
n звезден прах, прен. чувство на мистична романтика/ефирност

stare [stɛə]
I. 1. гледам втренчено/вторачено
вглеждам се, заглеждам се, взирам се (at, upon в), пуля се, опулвам се, блещя се, кокоря се, ококорвам се (от изненада, учудване, ужас, глупост и пр.), опулен/облещен/ококорен съм (за очи)
to STARE someone in the face очевиден/явен/неизбежен съм (за факт и пр.), пред носа съм на, ще извадя очите на (за предмет)
ruin STAREs him in the face заплашва/грози го гибел
to STARE someone out of countenance дразня/смущавам/нервирам някого с втренчения си поглед
to STARE someone down/out принуждавам някого да сведе очи/да извърне поглед
to STARE someone up and down измервам някого с поглед
to STARE someone into silence накарвам с поглед някого да занемее
to make someone STARE слисвам/смайвам някого
2. изпъквам, прeкалeно бия на очи, поразявам
II. n втренчен/вторачен поглед, опулени/ококорени очи

starfish ['sta:fiʃ]
n зоол. морска звезда (Asteroidea)

star-gazer ['sta:geizə]
1. астролог
2. шег. астроном

staring ['stɛəriŋ]
1. a широко отворен, опулен, ококорен (за очи), втренчен, вторачен (за поглед)
2. ярък, крещящ
(stark) STARING mad луд за връзване, съвceм луд

stark [sta:k]
I. 1. изстинал, скован, вкочанен (за труп)
stiff and STARK бездиханен
2. пълен, чист, абсолютен
STARK madness/folly истинска лудост/безумие
3. силен, твърд, непоколебим
4. очевиден, ярък
5. (почти) без украса, гол
6. рязък, остър, груб
II. adv напълно, изцяло, съвършено
STARK mad луд за връзване
STARK naked гол-голеничък

starless ['sta:lis]
a беззвезден

starlet ['sta:lit]
n звездица, звездичка

starlight ['sta:lait]
1. звездна светлина
by STARLIGHT при светлината на звездите
2. attr звезден
STARLIGHT night светла/звездна нощ

starlike ['sta:laik]
a подобен на/като звезда, ярък/светъл като звезда

starling ['sta:liŋ]
n скорец (Sturnus)

starlit ['sta:lit]
1. вж. starlight
2. осветен/огрян от звезди

starred [sta:d]
a обсипан/осеян със звезди, украсен/маркиран със звезда

starry ['sta:ri]
1. звезден
2. ярък/сияещ като звезда, светнал, грейнал, сияещ (за очи)
STARRY-eyed разг. ентусиазиран, но непрактичен, фантазъорски, неприложим

star-shell ['sta:ʃel]
n воен. осветителен снаряд

star-spangled ['sta:spæŋgld]
a обсипан/осеян със звезди
the STAR-SPANGLED -Spangled Banner националното знаме/химн на САЩ

start [sta:t]
I. 1. трепвам, сепвам се, стряскам се
to START in one's seat/chair подскачам на мястото/стола си
2. сменям рязко положението си, скачам
to START aside отскачам настрани
to START from one's chair/seat скачам от стола/мястото си
to START to one's feet скачам на крака, рипвам
3. подплашвам се, изправям се на задните си крака (за кон)
4. тръгвам, потеглям, поемам
отправям се, запътвам се (on за)
5. почвам, започвам
залавям се за, турям начало на (често с on)
to START something разг. създавам неприятности
6. привеждам в движение (машина), запалвам (мотор), пускам (влак)
7. пускам в действие/обръщение, лансирам
to START a rumour пускам слух
8. слагам начало на, създавам, основавам
to START life раждам се, започвам кариерата си
to START a family създавам семейство
to START a baby разг. забременявам
9. добивам, запалвам (огън)
10. причинявам (пожар, трудности и пр.)
to START the whole trouble забърквам цялата каша
11. повдигам (въпрос, възражение)
12. карам, накарвам, ставам причина за
to START someone thinking карам някого да се замисли
13. помагам на някого да започне (работа и пр.)
14. изплашвам, подплашвам (дивеч)
15. сп. стартирам, давам сигнал за стартиране
16. появявам се внезапно, изскачам, издавам се напред
his eyes STARTed from their sockets очите му изскочиха/изхвръкнаха (от изненада, уплаха и пр.)
tears STARTed to her eyes сълзи бликнаха в очите и
17. разхлабвам (се), измятам се, поддавам (за греди, дъски, летви и пр.)
18. ав. излитам
19. мор. наливам/изливам (спиртно питие) от бъчва
start back дръпвам се, стъписвам се, отскачам назад, тръгвам обратно
start in разг. почвам, започвам, залавям се за/да, начевам, започвам да ям от (хляб, ядене и пр.)
start off (за) почвам, тръгвам, потеглям, слагам начало на, карам/накарвам/помагам да започне
start out разг. започвам, правя първите стъпки в нещо, заемам се/залавям се с, появявам се, излизам, избивам, потичам (за пот)
start up скачам, подскачам (от изненада, уплаха и пр.), появявам се, пораждам се, възниквам/изниквам неочаквано, пускам, привеждам в действие (машина), запалвам (мотор), завъртам (перка на самолет), възбуждам, предизвиквам, пораждам
to START up memories събуждам спомени, започвам
start with почвам/започвам с
to START with най-напред, (първо на) първо, преди всичко, първоначално, отначало
II. 1. трепване, сепване, стряскане
to give a START трепвам, сепвам се, стряскам се
to give someone a START сепвам/уплашвам някого
to wake with a START сепвам се и се събуждам
2. тръгване, потегляне, почване, начало, изходна/отправна точка
a START in life начало на самостоятелен живот/кариера
to get/make a good START започвам добре (живота, кариерата си и пр.)
to make a fresh START започвам отново, тръгвам по нов път
to make an early START тръгвам/заминавам рано
from START to finish от начало до край
for a START разг. като начало, преди всичко, най-напред
3. сп. старт, стартиране
false START неправилно стартиране, прен. несполучлив опит
4. предимство, преднина, аванс
to get the START of изпреварвам, вземам преднина пред
to have the START of имам преднина пред, по-напред съм от
5. пускане, привеждане в движение (на машина), запалване (на мотор)
6. ав. излитане

starter ['sta:tə]
1. човек, който дава сигнал за стартиране, стартер
under STARTER's ordrers на старт
2. състезател, участник в състезания
3. тех. стартер, пускач, подкарвач, запалител
4. разг. предястие, ордъовър

starting gate ['sta:tiŋgeit]
n сп. бариера на старт (в хиподрум и пр.)

starting handle ['sta:tiŋhændl]
n ръчка за задвижване на мотор

starting-point ['sta:tiŋpɔint]
n отправна точка, изходен пункт

starting-post ['sta:tiŋpoust]
n сп. стълб на старт

starting-price ['sta:tiŋprais]
n сп. курс на обзалагане при старта

startle [sta:tl]
1. сепвам (се), стряскам (се), изплашвам, разтревожвам, изненадвам, учудвам, слисвам
2. разтърсвам
to STARTLE someone out of his apathy изваждам някого от апатията му

startling ['sta:tliŋ]
a потресающ, поразителен, изумителен, обезпокоителен, тревожен

starvation [sta:'veiʃn]
n глад, гладуване (и прен.), умиране от глад
STARVATION wages много ниска надница
to live on the STARVATION line почти гладувам

starve [sta:v]
1. умирам от глад, гладувам (и прен.)
to STARVE to death умирам от глад
to be starving умирам, жадувам, копнея (of, for за), разг. гладен съм
2. уморявам от глад, държа гладен, лишавам, прен. подлагам на духовен и пр. глад
to STARVE into surrender принуждавам (гарнизон и пр.) да се предаде поради липса на припаси
3. умъртвявам, убивам, атрофирам (чувство и пр.)
4. ост. умирам/премалявам от студ

starveling ['sta:vliŋ]
I. n изтощен от глад/недохранен човек/животно
II. 1. гладуващ
2. прен. оскъден, недостатъчен

starving ['sta:viŋ]
a гладен, изгладнял, гладуващ

starwort ['sta:wət]
n бот. звездица (Stellaria)

stash [stæʃ]
I. 1. скривам, скътвам, прибирам на сигурно място (и STASH away)
2. прекратявам, спирам, напущам
II. 1. къща, скривалище, таен склад
2. скрито/укрито нещо
a STASH of narcotics складирани контрабандни наркотици

stasis ['steisis]
n (pl stases) мед. забавяне, застой, стаза

state [steit]
I. 1. състояние, положение, условия
married STATE задоменост
single STATE незадоменост, ергенство, моминство
STATE of affairs/things (сегашното) положение на нещaта, ситуация, обстановка
STATE of emergency извънредно положение
STATE of health здравословно състояние
STATE of mind душевно състояние
STATE of war положение на война
in a bad STATE of repair съвсем разнебитен
in a STATE разг. в крайно неспретнат вид, раздърпан, мръсен, развълнуван, разтревожен, извън себе си, не на себе си
2. (високо) социално положение, ранг, класа
in a style befitting his STATE както подобава на човек с неговото положение/от неговия ранг
3. стадий, състояние
larval STATE ларвовиден стадий
gaseous STATE газообразно състояние
STATE of play крикет резултат
прен. съотношение на силите (между две спорещи и пр. странu)
4. великолепие, пищност, разкош, тържественост, помпозност
in (great) STATE (много) тържествено
occasion of STATE тържествен случай
to lie in STATE изложен съм за поклонение (за мъртвец)
II. a официален, тържествен, параден, церемониален
STATE ceremony/visit официално тържество/посещение
STATE opening тържествено откриване (на парламент и пр.)
STATE coach кралска каляска
STATE call разг. официално посещение/визита
III. 1. излагам, изразявам, казвам, изявявам, заявявам, обявявам, съобщавам, формулирам
to STATE one's case излагам доводите си
it is STATEd that казва се/твърди се, че
2. определям, посочвам, уточнявам, упоменавам
3. мат. изразявам с условни знаци
IV. 1. STATE държава
matters of STATE държавни работи
2. щат
STATE s General ист. Генералните щати
V. 1. държавен
STATE trial политически процес
STATE Department Министерството на външните работи на САЩ
STATE prisoner, prisoner of STATE политически затворник
STATE service държавна служба
2. ам. отнасящ се до отделен щат
STATE's Rights автономия на отделните сев. ам. щати

state-aided ['steit,eidid]
a субсидиран от държавата

state-council ['steit,kaunsil]
n държавен съвет

statecraft ['steitkra:ft]
вж. statesmanship

stated ['steitid]
1. определен, установен, уговорен, редовен
at STATED intervals на определени срокове/интервали
2. обявен, оповестен, посочен

state farm ['steitfa:m]
n държавно земеделско стопанство

statehouse ['steithaus]
1. сградата, в която заседава законодателният орган на щат
2. сградата на Конгреса на САЩ

stateless ['steitlis]
a без поданство/гражданство

stateliness ['steitlinis]
вж. statesmanship

stately ['steitli]
a величествен, величав, великолепен, блестящ, тържествен, грандиозен, внушителен, достоен
STATELY house грандиозна къща, обик. открита за посетители

statement ['steitmənt]
1. излагане, изразяване, казване, изложение, твърдение, изявление, изказване
2. свидетелско показание
3. официален отчет, бюлетин

stater ['steitə]
n статер (старогръцка златна, сребърна монета)

state-room ['steitrum]
1. приемна зала
2. самостоятелна кабина (на параход), ам. самостоятелно (спално) купе във влак

stateside ['steitsaid]
adv ам. разг. от/в/към САЩ

statesman ['steitsmən]
n (pl-men) опитен държавник, далновиден/прозорлив политически деец

statesmanlike ['steitsmənlaik]
a държавнически

statesmanship ['steitsmənʃip]
n държавническо изкуство

static ['stætik]
1. статичен, неподвижен, пасивен
2. неизменен, постоянен

statics ['stætiks]
1. статика
2. рад., телев. атмосферни смущения

station [steiʃn]
I. 1. място, позиция, пункт, пост, стан. ция
2. rapa
a through STATION rapa, на която не спират бързи влакове
a goods STATION сточна rapa
3. спирка (автобусна и пр.)
4. пощенски клон
5. ист. военен пост (в Индия), служебните лица, живеещи там
6. австрал. овцевъдна ферма, пасище за овце
7. военна/военноморска база
8. обществено положение, статус, работа, професия, звание, ранг
9. земемерски пункт
10. рl серия от 14 картини, изобразяващи мъките на Исус Христос (и STATION s of the Cross)
11. бот., зоол. естествена среда
12. attr станционен
II. 1. поставям на определено място, настанявам, разполагам
2. воен. поставям на пост (ове), разставям, настанявам, разквартирувам
to STATION a guard поставям караул

stationary ['steiʃnri]
1. неподвижен, стоящ на едно място, постоянен, неизменен, непроменлив
STATIONARY air въздухът, който остава в дробовете при нормално дишане
STATIONARY diseases сезонни заболявания
STATIONARY war позиционна война
2. закрепен на едно място, непреносим
3. неподвижен, инертен, в застой, който не се развива

station break ['steiʃn,breik]
n рад., телев. промеждутък между две програми, в който се съобщава името на предавателната станция, правят се съобщения и пр

stationer ['steiʃnə]
1. книжар, който продава канцеларски принадлежности
2. ост. книжар, книгоиздател
3. n продавач на недвижими имоти

stationery ['steiʃnəri]
1. канцеларски принадлежности
2. книжарница за канцеларски принадлежности

station-house ['steiʃnhaus]
n полицейски участък

station-master ['steiʃn,ma:stə]
n началник-гара

station-wagon ['steiʃn,wægən]
n ам. голям автомобил, комби

statism ['steitizm]
n държавно планиране и контрол

statist ['steitist]
1. статистик
2. привърженик на държавното планиране и контрол

statistic [stə'tistik]
n статистически факт/пункт

statistical [stə'tistikl]
a статистичен, статистически

statistician [,stætis'tiʃn]
n статистик

statistics [stə'tistiks]
n pl с гл. в sing статистика

stator ['steitə]
n статор (особ. на електрически генератор, мотор)

statoscope ['stætəskoup]
n вид чувствителен барометър, статоскоп

statuary ['stætjuəri]
I. a скулптурен, ваятелски
STATUARY marble висококачествен бял мрамор
II. 1. скулптура, ваятелство
2. скулптор, ваятел
3. скулптури, статуи

statue ['stætju:]
n скулптура, статуя

statuesque [stætju'esk]
a подобен на статуя, като изваян, неподвижен, величествен, внушителен

statuette [stætju'et]
n статуйка, статуетка

stature ['stætʃə]
1. ръст, височина, бой
of a large/small STATURE висок/нисък
tall of STATURE висок на ръст
2. прен. ръст, калибър

status ['steitəs]
1. (обществено) положение, ранг, чин
people of medium STATUS средна ръка хора
2. юр. правно положение
the STATUS quo статукво, съществуващото положение
the STATUS quo (ante) предишното положение

statute ['stætju:t]
1. статут, закон, законодателен акт
2. постановление
3. устав, правилник
4. библ. божествен закон

statute-book ['stætju:tbuk]
n сборник от закони, кодекс

statute law ['stætju:tlɔ:]
n писан закон

statutory ['stætjutəri]
a изискван от закона, установен със закон

staunch [stɔ:ntʃ]
I. 1. верен, предан, лоялен, твърд, непоколебим
2. здрав, устойчив
3. непромокаем, херметически
II. вж. stanch

stave [steiv]
I. 1. дъга (на бъчва и пр.)
2. стъпало (нa подвижна стълба)
3. строфа
4. мyз. петолиние
5. pl pl om staff
II. v (staved, stove) слагам дъги на (бъчва и пр.)
stave in продънвам, разбивам, смазвам, пробивам дупка в (бъчва, лодка)
stave off отклонявам, предотвратявам, отбивам, отблъсквам, отхвърлям, забавям, отлагам (провал, крах и пр.)

stave-rhyme ['steivraim]
n алитерация

stay [stei]
I. 1. стоя, оставам
to STAY at home оставам си/стоя си вкъщи, обичам да си стоя вкъщи, не обичам да излизам
to STAY indoors оставам/стоя вкъщи
to STAY alive/faithful оставам жив/верен
to STAY in bed лежа, не ставам, пазя леглото
to STAY for/to dinner, etc., разг. to STAY dinner, etc. оставам на обед и пр.
to be/come to STAY идвам/оставам завинаги/за постоянно, не възнамерявам да си отида, установявам се/затвърдявам се окончателно, влизам в постоянна употреба, ставам постоянно явление
2. отсядам, настанявам се
пребивавам временно (at, in в)
на гости съм, прекарвам (with у)
3. спирам, възпирам, задържам
to STAY one's hand въздържам се да направя нещо
to STAY someone's hand спирам/възпирам някого, попречвам на някого да направи нещо
4. задоволявам временно, залъгвам (глад и пр.)
5. проявявам издръжливост, държа се докрай (и сп.)
6. юр. отлагам, прекратявам, преустановявам
7. спирам се, чакам, почаквам, бавя се, не бързам
stay away не отивам, не идвам, не се явявам, стоя настрана, не се меся, страня, отбягвам
to STAY away from school/work не отивам на училище/работа
stay behind оставам (не заминавам, не напускам), оставам (някъде) след другите
stay down стоя долу/надолу, не се надигам/издавам и пр., задържам се (в стомаха, без да бъда повърната-за храна), не се разрошвам, не хвърча (за коса)
stay in стоя/оставам вътре/вкъщи, не излизам, оставам в училище след часовете (като наказание), оставам на мястото си (в текст, книга, доклад и пр.)
stay off отказвам се, въздържам се (от цигари, бонбони и пр.)
stay on продължавам да стоя, оставам още, не си отивам, не заминавам, задържам се, не падам, не угасвам, продължавам да горя/светя
stay out стоя/оставам навън, не се прибирам, стоя настрана, пазя се от (неприятности и пр.)
to STAY out of reach гледам да не ме хванат, измъквам се, изплъзвам се, (продължавам да) стачкувам, оставам до края на (представление и пр.), стоя/оставам/издържам по-дълго от другите
stay up не си лягам, стоя до късно вечер, не падам, не потъвам, не прилягам и пр., оставам закачен/несвален (за обява и пр.)
stay with stay1 2.
to STAY with someone разг. изслушвам някого, чувам какво (още) ще ми каже
II. 1. престой, прекарване, пребиваване, спиране, отсядане
to make a short/long STAY оставам/спирам (се) за кратко/дълго
2. спиране, възпиране, обуздаване, ограничаване, спирачка, пречка
to put a STAY on обуздавам
3. юр. отлагане, отсрочка, прекратяване на съдопроизводство
4. издръжливост
5. ост. въздържаност, самоконтрол
III. 1. банел
2. pl корсет
3. прен. опора, подкрепа
IV. n мор. щаг
to be in STAYs лавирам (за кораб)
V. v подпирам, подкрепям (и прен.) (и с up)

stay-at-home ['steiət,houm]
n домосед, домошар, къщно пиле

stayer ['steiə]
1. издръжлив човек/животно
2. сп. стайер

staying power ['steiŋpauə]
n издръжливост, жилавост, жизненост

stay-in-strike вж. sit-down (strike)

staysail ['steiseil]
n мор. стаксел

stead [sted]
n книж. място
in someone's STEAD вместо някого
to stand someone in good STEAD оказвам се полезен/свършвам добра работа на някого

steadfast ['stedfəst]
1. неподвижен, прикован
2. постоянен, твърд, непоколебим, устойчив, траен

steadily ['stedili]
adv постоянно, неотклонно

steading ['stediŋ]
n ферма, чифлик (c постройките)

steady ['stedi]
I. 1. устойчив, стабилен, здрав, балансиран
the table is not STEADY масата се клати
not STEADY on his legs едва се държи на краката си, не го държат краката
to hold something STEADY крепя/държа нещо да не мърда/да не се клати
to keep/stand STEADY не мърдам
2. твърд, непоклатим, непоколебим, верен, сигурен
a STEADY gaze твърд/прикован/неподвижен поглед
a STEADY hand твърда/сигурна/здрава ръка (и прен.)
3. постоянен, равномерен, отмерен, еднакъв, неизменен, установен, редовен, системен, методичен, непрестанен, неотклонен
STEADY light спокойна светлина, неподвижен пламък
STEADY movement непрекъснато движение
STEADY price твърда цена
STEADY work постоянна/редовна работа
4. спокоен, улегнал, уталожен, трезвен, разсъдлив, сериозен, солиден, с добро държание
5. прилежен, усърден, трудолюбив
STEADY! внимателно! внимавай! спокойно! дръж се! STEADY on! стой! спри! намали хода! не бързай! go STEADY (with) разг. ходя постоянно (с), имам си приятел/приятелка
keep her STEADY! мор. дръж/подържай прав курс!
II. 1. крепя (се), закрепвам (се), уравновесявам (се), преставам да треперя/да се клатя/да мигам/да трептя и пр., стабилизирам (се) (и за цени)
to STEADY a ladder закрепявам/потягам стълба
to STEADY one's hand надвивам/преодолявам треперенето на ръката си
the boat steadied лодката престана да се клати
to STEADY oneself against опирам се о
2. успокоявам (се), уталожвам (се) (и с down)
3. вразумявам се, улягам
4. обуздавам, усмирявам, укротявам (кон), забавям, успокоявам (темп)
III. n разг. постоянен приятел/приятелка

steady-going ['stedigouiŋ]
a спокоен, улегнал, уравновесен

steak [steik]
1. дебело парче месо/риба (за пържене, печене на скара)
2. бифтек

steak house ['steikhaus]
n специализиран ресторант за бифтеци и пр

steal [sti:l]
I. 1. крада, открадвам (и прен.)
2. придобивам/присвоявам тайно/по непозволен начин
3. грабвам, открадвам си изненадващо/с хитрост
to STEAL a kiss открадвам си целувка
to STEAL a glance at someone поглеждам някого крадешком
4. правя/извършвам нещо незабелязано, отнемам (нещо от някого) по позволен/непозволен начин
5. движа се/промъквам се/измъквам се тихо/незабелязано/крадешком, прокрадвам се
mist stole over the valley над долината падна неусетно мъгла
to STEAL a ride возя се/пътувам без билет
to STEAL someone's thunder използвам думите/мислите/идеите на някого
to STEAL a march on someone изпреварвам някого в нещо, придобивам незабелязано предимство пред някого
steal away измъквам се, грабвам, открадвам (сърце и пр.), отвличам
steal by промъквам се край
steal in вмъквам се
steal out измъквам се, излизам крадешком/незабелязано
steal up (to) приближавам се крадешком (до)
steal upon изненадвам
II. 1. ам. разг. крадене, кражба
2. разг. открадната вещ
3. нещо неочаквано лесно, неочаквана добра сделка
4. ам. съмнителна политическа спогодба

stealth [stelθ]
n by STEALTH крадешком мълчешката, тихомълком

stealthy ['stelθi]
1. потаен, скрит, прикрит
2. тих, безшумен, предпазлив
3. плах, боязлив

steam [sti:m]
I. 1. пара, изпарение, прен. разг. енергия, сила
live/exhaust/wet/dry STEAM прясна/отработена/влажна/суха пара
under STEAM, with STEAM up под пара
with full/all one's STEAM on под пълна пара, много бързо
to get up/raise STEAM усилвам парата, прен. ускорявам вървежа си, тръгвам по-бързо
вдигам пaра, гневя се
to let off STEAM пускам пара, прен. намирам отдушник за/давам воля на чувствата си, намалявам напрежението
to run out of STEAM прен. изчерпвам се, загубвам силата/ентусиазма си
under one's own STEAM прен. без чужда помощ/подтик, със собствени сили
2. attr парен, работещ с пара
II. 1. пускам пара, издигам се във вид на пара
to STEAM away изпарявам се, извирам
2. движа се/работя с пара, пътувам, плувам
the train STEAMed into the station влакът навлезе в района на гарата
the ship STEAMd away параходът се отдалечи
3. разг. работя енергично, напредвам бързо, пердаша (ahead, away)
4. готвя/задушавам на пара
5. паря, запарвам, попарвам
6. изчиствам с пара (дрехи)
7. издавам/изпущам пара (за животно)
8. to STEAM up запотявам се от пара (за прозорци и пр.)
to be/get all STEAMed up прен. разг. разгорещявам се, кипвам

steamboat ['sti:mbout]
n лодка/плавателен съд, който се движи с пара

steam-boiler ['sti:m'bɔilə]
n парен котел

steam-box ['sti:mbɔks]
n тех. пароразпределител

steam-coal ['sti:m'koul]
n въглища за парни котли

steam-engine ['sti:m'endʒin]
n парна машина, парен двигател

steamer ['sti:mə]
1. съд за готвене на пара
2. параход

steam-gauge ['sti:m'geidʒ]
n манометър

steam-hammer ['sti:m'hæmə]
n парен чук

steam-heat ['sti:mhi:t]
n горещината на пара (в радиатори, тръби)

steam-heating ['sti:m'hi:tiŋ]
n парно отопление

steam iron ['sti:m,aiən]
n ютия с пара

steam-jacket ['sti:m'dʒækit]
n парен кожух, парна риза

steam-power ['sti:mpauə]
n парна енергия

steam-radio ['sti:m'reidiou]
n разг. радиопредаванe

steam-roller ['sti:m'roulə]
I. n парен валяк, прен. съкрушителна сила
II. 1. набивам/отъпквам с валяк
2. прен. смазвам, унищожавам, помитам

steamship ['sti:mʃip]
n параход

steam-shovel ['sti:m'ʃəvəl]
n парен екскаватор

steam-tight ['sti:mtait]
a непропускащ пара, пароупорен

steam train ['sti:mtrein]
n влак с парен локомотив

steam turbine ['sti:m'tə:bain]
n парна турбина

steamy ['sti:mi]
1. парен, парообразен
2. запотен (за прозорец)
3. врящ, изпаряващ се, наситен с пара
4. ам. прен. еротичен

stearic acid [sti'ærik'æsid]
n хим. стеаринова киселина

stearin ['sti:ərin]
n хим. стеарин

steatite ['sti:ətait]
n минер. стеатит (вид талк)

steed [sti:d]
n поет., шег. кон

steel [sti:l]
I. 1. стомана, челик
grip of STEEL желязна хватка
heart of STEEL жестоко/кораво/безмилостно сърце
2. стоманено острило
3. огниво
4. меч, шпага
enemy/foe/foeman worthy of one's STEEL достоен противник/съперник
cold STEEL хладно оръжие (кама, сабя и пр.)
5. метална банела
6. attr стоманен, железен, челичен, прен. твърд като стомана, коравосърдечен, жесток, неумолим
II. 1. покривам/обточвам със стомана
2. калявам, закалявам (и прен.)
to STEEL oneself закоравявам, ставам нечувствителен/груб/жесток (against към)

steel band ['sti:lbænd]
n оркестър от ударни инструменти, направени от газени варели

steel blue ['sti:lblu:]
n синкаво/стоманено сив цвят

steel-clad ['sti:lklæd]
a брониран

steel engraving ['sti:lin'greiviŋ]
n гравюра върху стомана

steel guitar ['sti:lgi'ta:]
n хавайска китара

steel-nerved ['sti:lnə:vd]
a със здрави/железни нерви

steel-plated ['sti:l'pleitid]
a покрит със стомана, брониран

steel wool ['sti:lwul]
n стоманена вълна (за изтърквaне, полирaне)

steelwork ['sti:lwək]
1. събир. стоманени изделия
2. стоманена конструкция
рl с гл. в sing стоманолеярен завод

steely ['sti:li]
1. твърд като стомана
2. твърд, непреклонен, суров

steelyard ['sti:lja:d]
n ръчен кантар с топуз

steenbok ['sti:nbɔk]
n дребна африканска антилопа (Raphicerus)

steening ['sti:niŋ]
n каменна облицовка на кладенец

steep [sti:p]
I. 1. стръмен, върл
2. бърз, внезапен
3. рaзг. прекален, извънреден, краен, неприемлив (зa цена, искане и пр.), преувеличен, невероятен (за разказ и пр.)
II. n стръмнина, стръмен скат, урва
III. 1. топя, топвам, потапям, мокря, намокрям, кисна, накисвам
2. напоявам, импрегнирам, насищам
to be STEEPed in тъна в, пропит съм изцяло от, всецяло предан съм на
3. потапям/мия в луга
IV. 1. натопяване, накисване
2. течност, в която се натопява/накисва нещо

steepen ['sti:pən]
v правя/ставам (по-) стръмен

steeple [sti:pl]
1. шпил, шпиц, островърха кула
2. камбанария

steeplechase ['sti:pltʃeis]
1. вид конно надбягване с препятствия, стипъл-чейз
2. крос (кънтри)

steeplechaser ['sti:pl,tʃeisə]
1. участник в стипъл-чейз
2. кон, обучен за надбягвания с поепятствия

steeple-crowned ['sti:plkraund]
a с виcоко заострено дъно (за шапка)

steeple-jack ['sti:pldʒæk]
n човек, който строи/поправя комини/кули/камбанарии и пр

steer [stiə]
I. 1. управлявам, насочвам, направлявам, карам (кола, кораб, шейна и пр.)
a car that STEERs well кола, която лесно се управлява/кара
2. прен. държа курс, следвам път
to STEER a steady course водя твърда политика, вървя неотклонно по своя път
to STEER a middle course водя умерена политика, избягвам крайностите
3. насочвам (се), упътвам (се)
плувам (for към)
II. n младо кастрирано добиче

steerage ['stiəridʒ]
1. управляване, направляване
2. мор. сила на кормилото
3. трета/туристическа класа в параход

steerage-way ['stiəridʒwei]
n мор. изминатото разстояниe, необходимо за овладяване на движението на плавателен съд

steering-column ['stiəriŋ'kɔləm]
n кормилен вал

steering committee ['stiəriŋkə'miti]
n управителен съвет, ръководство

steering gear ['stiəriŋgiə]
n кормилен механизъм

steering post ['stiəriŋpoust]
вж. steering-column

steering-wheel ['stiəriŋwi:l]
n кормило, волан, щурвал

steersman ['stiəzmən]
n (pl-men) кормчия, щурман

steeve [sti:v]
v мор. подреждам товар на кораб с помощта на дълъг прът

stein [stain]
n ам. керамична халба (за бира и пр.)

stela ['sti:lə]
n (pl stelae) възпоменателна плоча/стълб

stellar ['stelə]
1. звезден
2. ам. главен (за роля и пр.)

stellated ['steleitid]
1. звездовиден
2. бот. във формата на венче (за листа)

stem [stem]
I. 1. стебло, стрък, ствол
2. дръжка (на плод, цвете, лист)
3. столче (на винена чаша)
4. дръжка (на лула)
5. ос с винт за навиване на джобен часовник
6. грам. основа (на дума)
7. родова линия, произход, потекло
8. муз. вертикална чертичка (на нота)
9. мор. нос (на кораб)
from STEM to stern по цялото протежение на кораба
II. 1. заприщвам, преграждам, заграждам, спирам, възпирам, задържам
2. движа се/напредвам срещу вятъра/течението, съпротивлявам се на
to STEM the tide/current/flood/torrent of задържам, препречвам пътя на, противодействувам на
3. ски намалявам скоростта с рало
III. 1. проследявам произхода/развитието на
водя началото си, произхождам, произлизам, произтичам (from от)
2. махам/изчиствам опашките/дръжките на плод и пр
3. слагам дръжки (на изкуствени цветя и пр.)

stemma ['stemə]
1. родословно дърво, родословие, произход, потекло
2. зоол. стематично око

stemmed [stemd]
a с изчистени дръжки/опашки (за ягоди, малини и пр.)

stem ware ['stemwɛə]
n стъклени чаши със столче

stem-winder ['stemwaində]
n джобен часовник, който се навива с винтче

sten [sten]
n английски тип шмайзер, автомат

stench [stentʃ]
n воня, зловоние, смрад

stencil ['stensil]
I. 1. шаблон (и STENCIL-plate), восъчен/циклостилен лист
2. шарка/надпис на/от шаблон
II. 1. украсявам с шарка, нанасям шарка с шаблон
2. пиша на восъчен лист

steno ['stenou]
1. n ам. разг. стенограф
2. стенография

stenographer [ste'nɔgrəfə]
n стенограф

stenographic [stenɔ'græfik]
a стенографски

stenography [ste'nɔgrəfi]
n стенография

stenosis [sti'nousis]
n (pl-ses) мед. стеснение на канали/отвори, стеноза

stenotype ['stenətaip]
n механична стенография, стенотипия

stentorian [sten'tɔ:riən]
a гръмлив, гръмовен (за глас)

step [step]
I. 1. стъпка, крачка
STEP by STEP стъпка по стъпка, постепенно
in/out of STEP в/не в крак (и прен.)
to break STEP не вървя в крак
to fall into STEP тръгвам в крак
to keep STEP вървя в крак, не изоставам
to take a STEP forward/back правя крачка/стъпка напред/назад
to watch one's STEPs гледам къде стъпвам, внимавам да не се спъна, вървя предпазливо, прен. внимавам какво правя, отварям си очите
2. (късо) разстояние
it is but a STEP to our house къщата ни e само на две крачки оттук
it is a good STEP to има доста път до
to make a long STEP towards правя голяма крачка напред, напредвам значително
3. звук от стъпки, вървеж, походка
4. следа/отпечатък от стъпка
5. танцова стъпка
6. прен. стъпка, постъпка, мярка
to take STEPs вземам мерки
7. (височината на едно) стъпало (на стълба, кола и пр.), праг, място, където може да се стъпи
8. (a pair of) STEPs step-ladder
9. служебна степен
10. гнездо на стълб/мачта
11. тех. синхронизъм
to bring into STEP синхронизирам
II. 1. стъпвам, ходя, вървя, крача
STEP this way, please минете/елате насам, моля
STEP lively! ам. побързо! по-живо! to STEP across the street/road пресичам улицата/шосето
to STEP over a stream прекрачвам/прескачам поточе
2. танцувам, правя танцови стъпки
to STEP it вървя пеш, танцувам
3. to STEP up/down ел. увеличавам/намалявам (волтажа) с трансформатор
4. правя/изсичам стъпала
5. мор. слагам/закрепям (мачта) в гнездо
step aside (от) дръпвам се настрана, отмествам се, прен. оттеглям се, отдръпвам се, отстъпвам
step back дръпвам се назад, връщам се, отстъпвам
step down спускам се, слизам (от кола, самолет и пр.), оттеглям се, подавам оставка, абдикирам
step forward излизам напред, пpистъпвам, изстъпвам се
step in/into влизам, навлизам, качвам се в
to STEP into a boat качвам се на лодка, получавам неочаквано
to STEP into a good job постъпвам на добра работа
to STEP into a good fortune наследявам неочаквано голямо наследство, отбивам се за малко, посещавам, навестявам, обувам (чорапи и пр.), обличам, намъквам (фуста и пр.), намесвам се, присъединявам се, включвам се
step off слизам от (влак, трамвай, кола и пр.), отмервам/измервам с крачки, правя грешка, сбърквам, умирам
step on стъпвам върху, настъпвам, натискам с крак (педал и пр.)
to STEP on the gas/on it разг. бързам, побързвам, забързвам, давам газ, качвам се
step out излизам за малко, вървя/стъпвам живо/с ускорени крачки, забързвам
step off, разг. забавлявам се, водя активен светски живот
to STEP out to/on someone изневерявам на някого, умирам
step up приближавам се (to към), излизам напред, придвижвам се напред, напредвам, повдигам, повишавам (данъци и пр.), увеличавам (производство и пр.), засилвам (дейност и пр.), ускорявам (се), засилвам (се), получавам повишение

stepbrother ['step'brʌðə]
n доведен/заварен брат

stepchild ['steptʃaild]
n доведено/заварено дете, доведеник/завареник

step-dance n танц с удряне на токовете, степ

stepdaughter ['step'dɔ:tə]
n доведена/заварена дъщеря

step-down ['stepdaun]
a намаляващ (се), ел. понижаващ (волтажа-за трансформатор)

stepfather ['step'fa:ðə]
n втори баща

step-ins ['stepinz]
n pl разг. дамски чорапогащи
дамско (долно) облекло, което се облича отдoлу нагоре, вид дамски пантофки

step-ladder ['steplædə]
n подвижна сгъваема стълба

stepmother ['stер'mʌðə]
n мащеха, груба/небрежна майка (и прен.)

steppe [step]
n рус. степ

stepped-up ['steptʌp]
a засилен, ускорен, повишен

stepping-stone ['stepiŋstoun]
1. камък за преминаване (в река, кално място и пр.)
2. прен. трамплин, мост

stepsister ['step'sistə]
n доведена/заварена сестра

stepson ['stepsən]
n доведен/заварен син

step-up ['stepʌp]
a ел. повишаващ (за трансформатор)

stercoraceous [stə:kə'reiʃəs]
1. от/като тор
2. торен (за насекомо и пр.)

stereo ['steriou]
I. разг. stereophonic, stereoscope, stereoscopic, stereotype
II. 1. pref стерео-
2. n a стереоскоп, стереотип, стереофонен и пр.

stereochemistry ['steriou'kemistri]
n стереохимия

stereometry [steri'ɔmitri]
n стереометрия

stereophonic [steriə'fɔnik]
a стереофоничен

stereoscope ['steriəskoup]
n стереоскоп

stereoscopic ['steriə'skɔpik]
a стереоскопичен

stereotape ['steriouteip]
n стереолента

stereotype ['steriətaip]
I. 1. стереотип
2. attr стереотипен
II. 1. стереотипирам, печатам със стереотип
2. прен. зафиксирвам, шаблонизирам

stereotyped ['steriətaipt]
a стереотипен, неизменен, шаблонен, изтъркан

sterile ['sterail]
1. безплоден, ялов, прен. безрезултатен
2. стерилен, стерилизиран
3. безсъдържателен, безинтересен, сух

sterility [ste'riliti]
1. безплодност, яловост
2. стерилност

sterilization ['sterilai'zeiʃn]
n стерилизаране

sterilize ['sterilaiz]
v стерилизирам, обеззаразявам, обезплодявам

sterlet ['stə:lit]
n зоол. чига (Acipenser ruthenus)

sterling ['stə:liŋ]
I. 1. пълноценен, истински, чист (за злато и сребро)
2. ценен, истински, солиден, сигурен, верен, надежден
STERLING fellow човек, на когото може да се разчита
II. n английски пари, лира стерлинг, английска лира
the STERLING area стерлинговата зона

stern [stə:n]
I. a строг, cypoв, корав, неумолим, неотстъпчив, непреклонен, твърд, неприветлив, отблъскващ
the STERNer sex мъжете
II. 1. мор. кърма
(to move) STERN foremost (движа се) на заден ход/прен. непохватно
STERN-chase преследване отблизо на параход от друг параход
2. задна част, задник, дирник
3. опашка (особ. на куче лисичар)

sterna вж. sternum

stern-faced ['stə:nfeist]
I. a със строго/сурово изражение на лицето, намръщен, начумерен
II. n въже/верига за връзване на кораб към кея, швартово въже

stern-post ['stə:npoust]
n мор. ахтерщевен

stern-sheets ['stə:nʃi:ts]
n pl задната част на лодка (зад гребците), обик. с места за пътници

sternum ['stə:nəm]
n (pl-nums, -na) анат. гръдна кост

sternutation [stə:nju'teiʃn]
n мед., шег. кихане, кихавица

sternward ['stə:nwəd]
adv мор. назад, към кърмата

stern-way ['stə:nwei]
n заден ход (на кораб)

stern-wheeler ['stə:nwi:lə]
n параход с едно голямо гребно колело отзад

stertorous ['stə:tərəs]
a хрипкав, придружен с хъркане (за дишане, особ. при апоплексия)

stet [stet]
v STET! остава! да остане! (коректорски знак, отменящ поправка)

stethoscope ['steθəskoup]
n стетоскоп

Stetson ['stetsən]
n мъжка висока широкопола шапка

stevedore ['sti:vədɔ:]
n пристанищен хамалин

stevengraph ['sti:vəngra:f]
n изтъкана от коприна картина

stew [stju:]
I. 1. варя, сварявам, задушавам (ядене и пр.), вря, къкря
to STEW in one's own juice пържа се в собственото си масло, понасям последиците от собствените си постъпки
STEWed tea много силен/горчив/престоял чай (запарка)
2. увирам, сварявам се (от горещина, задуха), много ми е горещо
3. уч. sl. уча усилено, зубря
4. ам. разг. тревожа се, страхувам се (over за), вълнувам се
II. 1. варено, задушено, яхния
Irish STEW овнешка яхния с картофи и лук
2. in a STEW разг. неспокоен, възбуден, объркан, разтревожен, разгневен
3. смесица от най-различни неща, попара
III. n обик. рl публичен дом, вертеп
IV. n рибарник, развъдник за риба/стриди

steward ['stjuəd]
1. управител, иконом, домакин
2. разпоредител (на представление, състезание и пр.)
3. сервитъор
4. бордов домакин, стюард (на парaход, влак, самолет) Lord High STEWARD of England длъжностно лице, ръководещо коронации и пр.
Lord STEWARD of the Household главен камерхер

stewardess ['stjuədis]
n сервитъорка, стюардеса (на параход, влак, самолет)

stewing ['stjuiŋ]
a който става за компот (за плод)

stew-pan ['stjupæn]
n тенджера с капак (за задушаване)

stew-pot ['stjupɔt]
1. гърне с похлупак
2. stew-pan

stick [stik]
I. 1. бода, бодвам, забождам, набождам, пробождам, пронизвам, муша, мушкам, намушвам, ръгам, ръгвам, забивам, забучвам, втиквам, натиквам, затъквам, натиквам, набивам, пъхам, пъхвам, напъхвам, вмъквам, вкарвам
stuck with pins набоден с карфици
2. коля, заколвам
to STICK pigs коля свине, ходя на лов за глигани (на кон и с копие)
3. разг. бутвам, тиквам, мушвам, слагам, поставям, турям, наблъсквам
4. лепя (се), залепвам (се), лепвам, (се)
прилепвам (се), прилепнал съм (to към), лепна, лепкав съм
he STICKs like a bur прен. той е голяма лепка, няма отърване от него
5. забивам се (за игла, стрела и пр.)
набождам се (in, into на)
6. стоя, оставам, сп. държа се, не се предавам
запазвам се (и прен.) to STICK indoors стоя си/кисна вкъщи
to STICK to the mind оставам в ума/съзнанието
7. запирам се, запъвам се, залоствам се
загазвам, затъвам (и to get stuck) заяждам се, закучвам се
to STICK fast загазвам/затъвам здравата, изпащам си
to STICK in someone's throat/craw/gizzard спирам се/затъквам се на гърлото/присядам на/задавям някого, прен. идвам много на/не мога да бъда смлян от/отвращавам някого
8. стърча, подавам се, издавам (се), показвам (се)
9. разг. търпя, изтърпявам, понасям
to STICK it понасям нещо търпеливо
10. озадачавам, затруднявам, смущавам
to be stuck for an answer не зная какво да кажа, затруднявам се да отговоря
11. подпирам с/забивам пръчка до (растение), за да се увива около нея
12. sl. мамя, измамвам, вземам в повече пари/такси и пр. от (някого)
to STICK someone for a fiver измъквам/изкрънквам пет лири от някого
stick about/around разг. стоя наблизо, навъртам се
stick at разг. постоянствувам в/с (работа, занимание и пр.), имам/проявявам скрупули
to STICK at nothing не се спирам пред нищо
stick by разг. прен. подкрепям, оставам верен на/лоялен към
stick down разг. слагам, турям, разг. записвам, написвам, залепвам (етикет, плик и пр.)
stick in лепя, залепвам, налепвам (в албум и пр.), прибавям, вмъквам, бутвам, стоя си вкъщи
to STICK in to stick at
stick on залепвам, крепя се на, оставам някъде, запазвам се
to STICK on to следя отблизо, не изпускам от очи
stuck on влюбен до уши, хлътнал по
to STICK it on взимам високи такси, скубя
stick out подавам (се), издавам се напред, изпъквам, пъча, изпъчвам, протягам (крак и пр.)
изплезвам (език) (at на), издавам (челюст и пр.) напред, очевиден съм
лича отдалеч (обик. to STICK out a mile), настоявам на, поддържам, издържам, изтрайвам
to STICK out for настоявам за, искам настоятелно, изисквам, държа на
stick to залепвам (се) за
the nickname stuck to him прякорът му остана, разг. държа на, придържам се към, не се отклонявам от, оставам верен на
to STICK to the point не се отклонявам/отвличам от въпроса/същината
to STICK to one's business гледам си (добре) работата
to STICK to it упорствувам, твърдя, разг. държа, задържам (обик. незаконно)
some of the money stuck to his fingers той си присвои/сложи част от парите в джоба
stick together залепям, слепвам (се), поддържаме се с, не се делим, не общуваме с другите, държим се настрана
stick up залепям, окачвам (обява и пр.), набучвам, подавам се, стърча нагоре, слагам/окачвам да стърчи/да боде очите/да дразни, нападам с оръжие, обирам (банка и пр.)
STICK'em up! STICK your hands up! sl. горе ръцете! to STICK up for разг. подкрепям, застъпвам се за, защищавам, браня
to STICK up to someone разг. опъвам се/оказвам съпротива на някого
sl. озадачавам, обърквам, сащисвам
to be stuck up суетен/самомнителен/надменен съм
stick with оставам верен на, не изоставям (някого, нещо)
to be/get stuck with не мога да се отърва от, хързулнали/натрапили са ми (задача, отговорност и пр.)
II. 1. пръчка, съчка, клечка, клонче, стрък (че)
прен. мъничко, шушка (of от)
a STICK of celery стрък целина
a STICK of chocolate парче шоколад
a STICK of shaving soap сапун за бръснене
2. бастун, прът, тояга (и прен.)
(to shake) the big STICK (демонстрирам) сила/мощ, (провеждам) политика на заплаха от военна/политическа интервенция
big STICK policy политика от позиция на силата
to use big STICK methods бия, пердаша
to give someone the STICK бия някого с пръчка
the boy wants the STICK това момче си плаче за бой
just a few STICKs of furniture само няколко найнеобходими обикновени мебели
not a STICK of the house was left standing от (съборената) къща не остана нищо
3. ам. sl. цигара от марихуана
4. печ. компас (и composing STICK)
5. муз. диригентска палка
6. мор. шег. мачта
7. инертен/бездушен/сух/дървен човек
8. бодване, промушване, ръгване
9. ам. разг. гористи пущинаци, отдалечени/затънтени краища
out in the STICKs далеч от същината на нещата
to have/get hold of the wrong end of the STICK разбирам съвършено погрешно, заблуждавам се
10. лост за превключване на скорости

sticker ['stikə]
1. упорит/неуморим човек
2. гост, който се застоява
3. крикет бавен играч
4. разлепвач на афиши
5. ам. афиш, обява, етикет
6. труден за разрешаване проблем

stick figure ['stikfigə]
n рисунка на човек/животно с кръг за глава и прави линии за трупа и крайниците

sticking-place ['stikiŋpleis]
тех. място/точка/момент на засечка (и прен.)

sticking plaster ['stikiŋ'pla:stə]
n лейкопласт, пластир

stick insect ['stik'insekt]
n насекомо, наподобяващо пръчица

stick-in-the-mud ['stikinðəmʌd]
n бавен/инертен/неамбициозен/непредприемчив/консервативен човек

stickjaw ['stikdʒɔ:]
n разг. лепкав дъвчащ бонбон, карамел му

stickleback ['stiklbæk]
n бодливка, къдринка (риба) (Gasteroste)

stickler ['stiklə]
1. човек, който педантично се придържа към/подкрепя/проповядва нещо (for)
2. нещо, което смущава/обърква

stickpin ['stikpin]
n ам. карфица за вратовръзка

stick-to-itiveness [stik'tu:itivnis]
n разг. упоритост, постоянство

stickup ['stikʌp]
n бандитско нападение, ограбване, обир, кражба

sticky ['stiki]
1. лепкав, леплив, влажен
to be STICKY лепна (with от)
2. мокър, влажен, кален (за път, време и пр.)
3. разг. неотстъпчив, педантичен, създаващ трудности
to be STICKY запъвам се, заинатявам се
4. разг. проблематичен, мъчителен, деликатен, опасен, крайно неприятен

stiff [stif]
I. 1. твърд, корав, нееластичен, колосан, плътен, гъст
2. вдървен, вкочанен, вцепенен, схванат (за крак, врат и пр.)
to have a STIFF leg/back схванал ми се е кракът/гъpбът
to feel STIFF after a long walk схванал съм се от дълго ходене
3. твърд, стабилен, устойчив (за пазар, цени и пр.)
4. остър, твърд (за косъм)
5. който не се движи свободно/заяжда/запъва/се закучва (за брава и пр.)
6. твърд, решителен, категоричен, непреклонен, непоколебим, неотстъпчив, рязък, упорит
to keep/carry a STIFF upper lip проявявам твърдост, не падам духом, не се оплаквам
7. скован, принуден, неестествен, дървен, хладен, резервиран, високомерен, надменен, надут, нелюбезен, важен, тежък, скован (за израз), ъгловат (за почерк)
8. мъчен, тежък, труден
a STIFF climb уморително изкачване
a STIFF slope стръмен склон
9. силен (за вятър, питие и пр.)
10. ожесточен (за сражение)
11. гъст, лепкав (за глина и пр.)
STIFF dough сбито тесто
12. суров, строг, тежък (за наказание и пр.)
13. прекомерно висок (за цена)
14. STIFF with sl. пълен с
15. predic напълно, безкрайно, прекалено, извънредно
she was bored/scared STIFF тя беше страшно отегчена/уплашена
that's a bit STIFF! разг. това е малко прекалено/несправедливо! (as) STIFF as a poker/ramrod/buckram като глътнал бастун
II. 1. книжни пари
2. труп
3. (big) STIFF непоправим глупак

stiffen ['stifən]
1. втвърдявам се, вкоравявам се, сгъстявам се, правя/ставам по-твърд, колосвам
2. усилвам, подсилвам (се)
3. настръхвам, наежвам се

stiff-necked ['stifnekt]
1. упорит, твърдоглав, инат
2. високомерен, надут

stiffness ['stifnis]
1. скованост
2. надменност, високомерие и пр. (вж. stiff)

stifle [staifl]
I. 1. душа, задушавам (се) (от горещина, пушек и пр.), удушавам
2. гася, потушавам, угасявам (огън), потискам, сподавям (стон и пр.), сдържам, спирам (плач и пр.)
3. потъпквам, смазвам, задушавам (въстание)
4. потулям, замазвам, заливосвам
II. n колянна става (на кон, куче и пр.) (и STIFLE-joint)

stifling ['staifliŋ]
a душен, задушен, задушлив, горещ

stigma ['stigmə]
1. позор, петно
to put STIGMA on лепвам петно на
2. ист. клеймо, дамга
3. анат. белег, петно
пора (рl-mata)
4. бот. близалце (pl-mas)
5. църк. белези, подобни на раните на Христос

stigmatize ['stigmətaiz]
v петня, опетнявам, позоря, опозорявам
клеймя, заклеймявам (as като)

stile [stail]
n стъпала/прегради, през които могат да преминават хора, но не и добитък, прелез, турникет

stiletto [sti'letou]
1. малка кама, стилет
2. шило (за бродерия, шев и пр.)
STILETTO heel spike heel

still [stil]
I. 1. тих, спокоен, мирен, неподвижен, застоял, безшумен, сподавен, стихнал
STILL hunt ам. дебнене, преследване (нa дивеч) (и прен.)
(as) STILL as the grave/as death безмълвен, занемял
to lie STILL лежа неподвижно
2. който не искри/не се пени (за питие)
3. безмълвен, ням
the STILL small voice гласът на съвестта
II. 1. още, все още
2. все пак, въпреки това, въпреки всичко, от друга страна
3. със сравн. ст. още (по-)
STILL more/less още повече/по-малко
STILL taller, taller STILL още по-висок
III. 1. поет. пълна тишина, мълчание, безмълвие
in the STILL of the night в (сред) нощната тишина
2. (фотографска) снимка, кино кадър
IV. 1. успокоявам (се), усмирявам (се)
2. укротявам се, стихвам
3. утолявам (глад)
V. 1. дестилатор, казан за варене на ракия и пр
2. спиртна фабрика
VI. v дестилирам, варя (ракия и пр.)

stillage ['stilədʒ]
n дъска
рамка (за изцеждане, сушенe на дрехи, складиране на вещи за опаковане и пр.), стелаж

still-birth ['stilbə:θ]
n раждане на мъртво дете, мъртво раждане

still-born ['stilbɔ:n]
1. мъртвороден (за дете)
2. прен. безуспешен, безплоден, несполучлив

still life ['stillaif]
n (pl и-lifes) изк. натюрморт

stillness ['stilnis]
n тишина, спокойствие

still picture ['stil'piktʃə]
n фотографска снимка, фотография

still-room ['stilrum]
1. помещение за дестилиране
2. килер (за конфитюри, сладка, напитки и пр.)

stilly ['stili]
adv тихо, спокойно, безшумно

stilt [stilt]
1. обик. pl кокили
to walk on STILTs ходя с кокили
on STILTs надут, бомбастичен
2. pl sl. крака
3. зоол. кокилар, кокилобегач (птица) (и STILT-bird/plover) (Himantopus)

stilted ['stiltid]
1. надут, бомбастичен
2. неестествен, скован
3. приповдигнат (за стил)

Stilton [stiltn]
n вид краве сирене, стилтон

stimulant ['stimjulənt]
I. a възбуждащ, стимулиращ
II. 1. възбудително средство/лекарство, спиртно питие
he never takes STIMULANTs той не пие спиртни питиета/не взима стимулиращи средства
2. подбуда, подтик, стимул

stimulate ['stimjuleit]
1. подбуждам, подтиквам, стимулирам, насъсквам, възбуждам, провокирам
2. поощрявам, насърчавам

stimulation ['stimju'leiʃn]
1. подбуждане, възбуждане, стимулиране
2. поощряване, насърчаване, насърчение

stimulus ['stimjuləs]
1. подтик, подбуда, стимул, влияние
2. възбудително средство

sting [stiŋ]
I. 1. жиля, ожилвам, парвам, опарвам (за коприва и пр.)
2. причинявам остра болка, жуля, щипя, смъдя
the pepper stung his tongue пиперът му залютя
3. жегвам, смъдвам, уязвявам, оскърбявам, огорчавам, засягам, ранявам, мъча, терзая
stung with envy/desire измъчван/терзан от завист/желание
he was stung by her words той беше уязвен от думите и
it STINGs me to the heart/to the quick това ме засяга дълбоко
4. смъдя, лютя (за очи и пр.)
5. възбуждам, предизвиквам, пораждам
anger stung him into action гневът го накара да се раздвижи
6. sl. измамвам в цена, оскубвам, измъквам пари от (някого)
how much did they STING you for? колко (пари) те ожулиха/ти взеха/те накараха да дадеш?
II. 1. жило
2. ужилване, опарване (от коприва и пр.)
3. остра/парлива болка, смъдеж, смъдване
the STING of hunger спазмите на глада
the STINGs of conscience угризенията на съвестта
to take the STING out of смекчавам (укор, обида и пр.)
4. язвителност, злъчност, хапливост, жегване
5. парливост
the breeze has a STING in it ветрецът e леко остричък/парлив/пощипва

stingaree ['stiŋgəri:]
n ам. sting-ray

stinger ['stiŋə]
1. жило
2. силен/причиняващ болка удар
3. остра/хаплива забележка
4. ам. вид коктейл

stinginess ['stindʒinis]
n скъперничество, стиснатост, бодкаджийство, свидливост

stinging ['stiŋiŋ]
1. който жили/пари/смъди/причинява силна болка
2. прен. язвителен, злъчен, хаплив

stinging-nettle ['stiŋiŋnetl]
n обикновена пареща коприва (Urtica)

stingless ['stiŋlis]
a зоол. без жило (и прен.)

stingo ['stiŋgou]
n ост. sl. силна бира

sting-ray ['stiŋrei]
n зоол. скат (голяма морска риба) (Dasyatidae)

sting-winkle ['stiŋwiŋkl]
n мида, която пробива дупки в черупките на други миди

stingy ['stindʒi]
1. скъпернически, стиснат, свидлив
2. оскъден, беден

stink [stiŋk]
I. 1. воня, смърдя (of)
to STINK of/with money прен. червив съм с пари
2. sl. мириша, подушвам, помирисвам, познавам по миризмата
3. омирисвам, осмърдявам
прогонвам с лоша миризма (out)
it STINKs крайно неприятно/противно/долнокачествено e
II. 1. воня, зловоние, смрад
to raise/kick up a STINK (about something) разг. правя източен въпрос, изразявам силно недоволство, протестирам шумно (за нещо)
2. рl уч. sl. химия

stinkard ['stiŋka:d]
1. вонящ/смрадлив човек, прен. мръсник, презряна гад
2. вонящо животно, вид язовец

stink-ball ['stiŋkbɔ:l]
n разг. ръчна химическа граната

stinker ['stiŋkə]
1. n sl. гад, гадина (и прен.)
2. нещо лошо/долнокачествено
3. нещо силно оскърбително (писмо и пр.)
4. разг. нещо изключително трудно (изпит и пр.)

stinking ['stiŋkiŋ]
a вонящ, зловонен, смрадлив, прен. ужасен, гаден, мръсен

stink-pot ['stiŋkpɔt]
1. n sl. stink-ball
2. противен човек, неприятно/гадно/долнокачествено нещо

stinkwood ['stiŋkwud]
n юж. -афр. дърво с неприятна миризма

stint [stint]
I. 1. скъпя се свиди ми се, неохотно давам, ограничавам се
to STINT service не обичам да услужвам
to STINT oneself of food правя икономии от храната си, отделям от залъка си, търпя лишения
he does not STINT his praise той не скъпи похвалите си
2. ам. спирам, прекратявам
3. aм. възлагам работа/задача на (някого)
II. 1. ограничаване, ограничение
without STINT неограничено, щедро, безрезервно, всеотдайно
2. възложена работа, урок
to do one's daily STINT върша всекидневната си работа

stintless ['stintlis]
1. щедър, всеотдаен, безрезервен
2. неограничен

stipe [staip]
n бот. дръжка, стебло

stipend ['staipend]
n възнаграждение (особ. на свещеник)

stipendiary [stai'pendiəri]
1. a платен, на заплата/възнаграждение
2. n платен служител

stipple [stipl]
I. 1. гравирам с пунктир
2. рисувам с точици, нанасяни с върха на четката
II. 1. гравиране с пунктир
2. рисуване с точици, нанасяни с върха на четка
3. точица, петънце

stippled a на точици

stipulate ['stipjuleit]
1. уговарям, договарям, поставям като условие, предвиждам, определям, уреждам
at the STIPULATEd time в уреченото време
to STIPULATE for настоявам за
not of the STIPULATEd quality не отговаряш на исканото/уговореното качество
2. ам. юр. признавам за вярно твърдение на противника (for)
3. осигурявам, гарантирам

stipulation [stipu'leiʃn]
1. постановяване, уговаряне
2. условие, споразумение, спогодба
on the STIPULATION that при условие, че

stipule ['stipju:l]
n бот. прилистник

stir [stə:]
I. 1. движа (се), раздвижвам (се), мърдам (се), размърдвам (се), помръдвам (се), шавам, разшавам (се)
not to STIR an eyelid не ми трепва окото
to be STIRring на крак/станал/в движение съм
he never STIRs out of the house той никога не излиза/не пoмръдва от къщи
2. нарушавам покоя на, бъркам, разбърквам, размесвам, мъгя, размътвам
to STIR the fire стъквам огъня
to STIR (up) one's tea/coffee разбърквам чая/кафето си
3. вълнувам, раздвижвам, възбуждам, трогвам
to STIR someone's blood възбуждам нечия страст, пораждам възторг/ентусиазъм у някого
my blood STIRs at the very thought of it само при мисълта за това всичко в мен кипва
to STIR pity in someone възбуждам съжаление у някого
to STIR the gorge предизвиквам отвращение/погнуса
to STIR to activity раздвижвам/карам (някого) да се раздвижи/размърда
4. пораждам (се), възниквам
pity STIR red in his heart в сърцето му се пробуди жалост
stir up разбърквам/размесвам добре, разклащам, разтърсвам, размътвам, възбуждам, пораждам, предизвиквам (любопитство, недоволство и пр.), раздухвам, подклаждам
подбуждам, подтиквам (to към)
to STIR up trouble интригувам, сея раздори, раздвижвам, съживявам, оживявам, ободрявам
he wants STIR-ring up той трябва да бъде изваден от инертност/да бъде раздвижен
II. 1. движение
not a STIR нищо не помръдва, пълен покой
2. бъркане, ръчкане
to give the fire a STIR стъквам огъня
3. раздвижване, суетене, шетня
4. объркване, уплаха, вълнение, възбуда, шум, врява, дандания, сензация
to create/make a STIR причинявам вълнение, предизвиквам сензация
to make a STIR in the world вдигам голям шум около себе си
to create little STIR не намирам широк отклик, минавам почти незабелязано
III. n sl. затвор, дранголник, пандиз

stirabout ['stə:rəbaut]
1. овесена/царевична каша
2. суматоха, суетня
3. вечно бързащ/зает човек

stirk [stə:k]
n биче, юница, теле

stirless ['stə:lis]
a спокоен, неподвижен

stirps [stə:ps]
1. юр. родоначалник
2. зоол. група, категория

stirrer ['stə:rə]
1. тех. машина/уред за размесване/разбъркване
2. to be an early STIRRER ранобуден съм, ставам рано

stirrer-up ['stə:rərəp]
n виновник
подстрекател (of)

stirring ['stə:riŋ]
1. деен, енергичен, вечно зает
a STIRRING child неспокойно дете
2. оживен (за град и пр.)
3. вълнуващ, разнообразен, изпълнен със събития (за живот, времена и пр.)

stirrup ['stirəp]
1. стреме
2. мор. въже с халка
3. тех. стреме, гривна, обица, халка, скоба

stirrup-cup ['stirəpkʌp]
n чаша вино на тръгване/за изпроводяк

stirrup-leather ['stirəp,leðə]
n ремък на стреме

stirrup-pump ['stirəp,pʌmp]
n ръчна/портативна помпа за вода

stitch [stitʃ]
I. 1. бод
long STITCH едър шев
to put STITCHes in зашивам (рана)
to take out the STITCHes изваждам конците (на рана)
without a STITCH of clothing on, not a STITCH on гол-голеничък
not a dry STITCH on мокър до кости
a STITCH in time нещо, направено навреме
2. бримка
to drop/take up/pick up a STITCH изпущам/хващам бримка
in STITCH es разг. в неудържим смях
3. плетка
4. остра болка, бодеж (особ. встрани, при бързо тичаче)
II. v шия
to STITCH up зашивам, закърпвам, печ. подшивам, броширам

stitchery ['stitʃəri]
n шев, бродерия, ръкоделие

stitchwort ['stitʃwə:t]
n бот. мишовка, звездица (Stellaria)

stithy ['stiði]
1. n ост., поет. ковачница
2. наковалня

stiver ['staivə]
n петак, петаче
not to have a STIVER нямам пукната пара, нямам нищо
not to care a STIVER пет пари не давам

stoat [stout]
n сибирска белка, хермелин с лятната си кафява козина

stock [stɔk]
I. 1. пън (и прен.), дънер, ствол, стъбло, присад
STOCKs and stones неодушевени предмети, прен. безчувствени хора, кютюци
2. опора, подпора, подставка
рl греди, върху които се поставя кораб в строеж
on the STOCKs в строеж, прен. в подготвителна фаза
3. дръжка, ръкохватка
4. приклад, ложа (на пушка)
5. ост. ист. дървена стегалка, обик. за краката на дребни нарушители, тумрук
6. род, произход, семейство, сой, порода, раса
7. група сродни езици, езиково семейство
8. запас, наличност, инвентар
9. добитък, стока
in STOCK на склад, в наличност
out of STOCK изчерпан, изпродаден
to lay in a STOCK of запасявам се с
to take STOCK инвентаризирам, прен. правя преглед
разглеждам критично, преценявам (of)
10. капитал на дружество, основен капитал, акции, ост. държавен заем
the STOCKs ост. държавни ценни книжа
to take STOCK купувам акции, ставам акционер
to take STOCK in sl. вярвам в, придавам значение на
to set STOCK by интересувам се от, ценя
his STOCK stands high той се котира високо, ценят го
his STOCK is rising/falling прен. акциите му се покачват/спадат
to put little STOCK in не вярвам много на
11. суров материал, вторични суровини, отпадъци
12. булъон
13. старовремска широка връзка
14. бот. летен шибой (Matthiola)
15. биол. колония, сложен организъм
16. парк (от коли), подвижен състав
17. средно денонощно производство
18. картu нераздадената част на колодата
19. тех. винторезна дъска
20. метал. шихта, шаржа
21. подложка (при присаждане)
22. мор. напречник, кръстовище (на котва)
23. ам. театр. постоянен репертоар
24. търг. оборотен капитал, ик. паричен фонд, национално богатство
II. 1. снабдявам, оборудвам
to STOCK a pond with fish зарибявам езеро
to STOCK a park with game развъждам дивеч в парк
to STOCK a shop зареждам магазин със стоки
to STOCK one's mind with knowledge натрупвам знания
2. имам/държа на склад, продавам, имам в наличие/за продан, запасявам (се)
3. засявам
4. слагам приклад (на пушка), поставям ръкохватка и пр
5. ист. слагам (нарушител) в стегалка/тумрук
III. 1. наличен, постоянно на разположение/на склад
2. постоянен, неизменен, обичаен, шаблонен (за шега и пр.)
STOCK phrase изтъркана фраза
3. стандартен (за артикул)
4. разплоден, за разплод (за добитък)

stockade [stɔ'keid]
I. 1. укрепление/ограда от колове
2. ам. затвор, лагер, каторга
II. v ограждам/укрепявам с (ограда от) колове

stock-book ['stɔkbuk]
n стокова книга

stock boy ['stɔkbɔi]
n ам. отговорник на склад

stock-breeder ['stɔk,bri:də]
n скотовъд, животновъд

stockbroker ['stɔk,broukə]
n борсов посредник/агент

stock-car ['stɔkka:]
1. ам. товарен вагон за добитък
2. вид състезателна кола

stock company ['stɔk,kʌmpəni]
1. акционерно дружество
2. театр. постоянен актъорски състав, гостуващ в театри

stockdove ['stɔkdʌv]
n див гълъб, хралупар (Columba oenas)

stock exchange ['stɔkiks'tʃeindʒ]
n фондова борса

stock farm ['stɔkfa:m]
n животновъдна ферма

stockfish ['stɔkfiʃ]
n сушена риба без сол

stockholder ['stɔkhouldə]
n акционер

stockinet [stɔki'net]
1. еласгично трико
2. еластичен бинт

stocking ['stɔkiŋ]
1. (дълъг) чорап
a pair of STOCKINGs чифт чорапи
(measured) in one's STOCKINGs/STOCKING (ed) feet (мерен) по чорапи, без обувки
2. долната, различна по цвят част на крака на кон

stocking cap ['stɔkiŋkæp]
n cn. плетена островърха шапка с пискюл/помпон

stock-in-trade ['stɔkintreid]
1. запас от стоки
2. необходим инвентар за занаят/професия, прен. обичайни/присъщи похвати/уловки (на политик, артист и пр.)

stockish ['stɔkiʃ]
a глупав, безчувствен, дървен, непохватен

stock-jobber ['stɔk'dʒɔbə]
n борсов спекулант, ам. безскрупулен борсов агент

stockkeeper ['stɔkki:pə]
1. n ам. овчар, говедар
2. отговорник на склад, магазинеp

stock-list ['stɔklist]
n борсов бюлетин

stockman ['stɔkmən]
1. австрал. работник в животновъдна ферма
2. собственик на животновъдна ферма

stock-market ['stɔkma:kit]
n (сделки на) фондова борса

stock phrase ['stɔkfreiz]
n изтъркана фраза, клише

stockpile ['stɔkpail]
n запас, резерва (на стоки, материалu и пр.)

stock-pot ['stɔkpɔt]
1. тенджера за булъон
2. склад, хранилище
3. богат запас/резерва

stockrider ['stɔkraidə]
n австрал. каубой

stock-room ['stɔkrum]
n склад, хранилище

stock shot ['stɔkʃɔt]
n кино кадър от филмотека

stock-still ['stɔkstil]
1. много тих, безмълвен
2. неподвижен
to stand STOCK-STILL стоя/оставам като закован на мястото си

stock-taking ['stɔkteikiŋ]
1. проверка на инвентар/стока/доставка
2. прен. критически преглед/анализ на събития/политика и пр
3. преоценка на ценности

stock-whip ['stɔkwip]
n пастирски камшик

stocky ['stɔki]
a як, здрав, нисък и набит

stockyard ['stɔkja:d]
n оградено място за добитък (особ. при кланица)

stodge [stɔdʒ]
I. 1. тежка/засищаща храна
2. прен. скучна работа/мисъл/идея и пр., безинтересен човек
II. 1. тъпча, натъпквам (особ. с храна), пресищам, засищам
2. ям лакомо, ям до насита, натъпквам се
3. стъпвам тежко, мъкна се

stodgy ['stɔdʒi]
1. тежък, засищащ, трудносмилаем (за храна)
2. лепкав, клисав (за хляб и пр.)
3. натъпкан, претъпкан, издут (за торба и пр.)
4. тромав, тежък, еднообразен, безинтересен, скучен (за книга, стил и пр.)

stoep [stu:p]
n юж. -афр. терасирана веранда пред къща

stogie ['stoudʒi]
1. тежка/груба обувка
2. (дълга тънка евтина) пура

stogy ['stoudʒi]
вж. stogie

stoic ['stouik]
I. n фил. стоик
II. a стоически

stoicism ['stouisizm]
1. фил. стоицизъм
2. безразличие към удоволствия/болка, твърдост

stoke [stouk]
1. поддържам, подклаждам (огън), пълня (пещ) с гориво, работя като огняр
2. разг. похапвам здраво (обик. с up)

stokehold ['stoukhould]
n котелно помещение

stoker ['stoukə]
n огняр
mechanical STOKER стокер

stole [stoul]
I. 1. църк. епитрахил
2. дълъг дамски шал
II. вж. steal

stolen вж. steal

stolid ['stɔlid]
1. безстрастен, отпуснат, вял, безжизнен, неемоционален, флегматичен
2. безчувствен, тъп
3. упорит

stolidity [stɔ'liditi]
1. безжизненост, отпуснатост, безстрастност, флегматичност
2. безчувственост, тъпота
3. упоритост

stolon ['stoulən]
n бот. ластун (на ягода и пр.), ластар

stomach ['stʌmək]
I. 1. стомах, евф. за корем, търбух, шкембе
2. апетит, охота
3. склонност, наклонност, желание, вкус
to have no STOMACH for не одобрявам, не мога да понасям
II. 1. ям с апетит, услажда ми се
2. приемам, търпя, понасям (обик. отр.)
I cannot STOMACH it не мога да понеса/преглътна/смеля това

stomach-ache ['stʌmək,eik]
n болка в стомаха/червата
to have a STOMACH-ACHE боли ме стомахът, it gives me a STOMACH-ACHE разг. това ми e противно

stomachal ['stʌməkəl]
a стомашен

stomacher ['stʌməkə]
n ист. корсаж на рокля, покриващ бюста и горната част на корема

stomachic [stə'mækik]
1. стомашен
2. храносмилателен
3. възбуждащ апетит

stomach-pump ['stʌməkpʌmp]
n мед. стомашна помпа

stomach-tube ['stʌməktju:b]
n мед. стомашна сонда

stomatitis [stoumə'taitis]
n мед. стоматит

stomatology [stoumə'tɔlədʒi]
n стоматология

stone [stoun]
I. 1. камък
a STONE's throw един хвърлей камък
2. камък (материал), мед. камък (в орган)
3. каменна плоча, паве
4. пул (на таблa и др. игри)
to have a heart of STONE коравосърдечен съм
not to leave a STONE standing не оставям камък върху камък
to leave no STONE unturned правя/опитвам всичко възможно, пущам всичко в ход, обръщам света наопаки
to throw a STONE at прен. осъждам, обвинявам, оклеветявам, порицавам някого
a rolling STONE неспокоен дух, човек, който не се задържа на едно място/постоянно мени работата си
a rolling STONE gathers no moss цигулар къща не храни
II. 1. замерям/пребивам/убивам с камъни
to STONE someone out of a place пропъждам някого от някъде с камъни
2. изграждам/облицовам с камъни, слагам каменна настилка на
3. чистя (плод) от костилки
III. a направен от камък, каменен

stone age ['stouneidʒ]
n каменният век

stone-blind ['stounblaind]
a съвсем сляп

stone-boiling ['stounbɔiliŋ]
n загряване на вода чрез нажежени камъни

stone-borer ['stounbɔ:rə]
n зоол. вид мекотело (Lithophaga)

stone-breaker ['stounbreikə]
1. каменар, каменоделец
2. каменотрошачка

stone-broke ['stounbrouk]
a ам. без петак, без пукната пара

stonechat ['stountʃæt]
n зоол. ливадарче (Saxicola torquata)

stone-coal ['stounkoul]
n антрацит

stone-cold ['stounkould]
a съвсем студен/изстинал, леден (за чай и пр.)

stonecrop ['stounkrɔp]
n бот. тлъстига (Sedum)

stone-crusher ['stounkrʌʃə]
вж. stone-breaker

stone-cutter ['stounkʌtə]
n ам. каменоделец

stoned [stound]
1. с каменна настилка/паваж
2. с изчистени костилки
3. разг. леко замаян/опиянен, пиян

stone-dead ['stounded]
a мъртъв, безжизнен

stone-deaf ['stoundef]
a съвсем глух, глух като пън

stone-dresser ['stoundresə]
n каменоделец

stone-fence ['stounfens]
n ам. sl. смесена алкохолна напитка, особ. уиски със сайдер

stone-fruit ['stounfru:t]
n бот. плод с костилка
рl костилкови овошки

stoneless ['stounlis]
a безкостилков (за плод)

stonemason ['stounmeisn]
n каменоделец зидар

stone-pine ['stounpain]
n бот. италиански кедър, пиния (Pinus pinea)

stone-pit ['stounpit]
n каменна кариера, каменоломна

stone-saw ['stounsɔ:]
n трион за рязане на камък

stonewall ['stounwɔ:l]
v пол. правя обструкции, протакам дебати

stoneware ['stounwɛə]
n керамични изделия (обик. гледжосани)

stonework ['stounwə:k]
n каменна зидария, каменоделство

stonewort ['stounwə:t]
1. n бот. див магданоз
2. вид сладководно водорасло

stonily ['stounili]
adv хладно, със смразяващо безразличие

stonk [stɔŋk]
n артилерийски обстрел

stonker ['stɔŋkə]
v австрал. sl. обърквам, сразявам

stony ['stouni]
1. каменлив, каменист
2. прен. безразличен, безучастен, студен, коравосърдечен
3. безизразен, втренчен, смразяващ, вцепеняващ (за поглед)
4. sl. без пукната пара (и STONY broke)

stony-hearted ['stouni,ha:tid]
a коравосърдечен, безмилостен, жесток

stood вж. stand

stooge [stu:dʒ]
I. 1. театр. актъор във вариете, осмиван от комедиант
2. лице, станало/служещо за посмешище
3. изкупителна жертва
4. разг. подставено лице
II. 1. вървя по гайдата (for на), играя второстепенна роля, асистирам, върша черната работа
2. to STOOGE around обикалям, навъртам се, шляя се, мая се, убивам си времето
3. to STOOGE about ав. кръжа преди приземяване

stool [stu:l]
I. 1. стол без облегалка, табуретка, столче
STOOL of repentance ист. позорен стол в шотл. църкви (зa прелюбодейци и пр.)
to fall between two STOOLs от два стола, та на земята
2. ниско столче за краката/за коленичене
3. специален стол за ходене по нужда, клозет, нужник
to go to STOOL отивам по нужда
4. pl мед. изпражнения
5. корен/дънер на отсечено дърво, пускащ (нови) издънки
6. арх. подпрозоречна дъска
7. stool-pigeon
II. 1. пускам издънки (зa корен, дънер)
2. ходя по нужда
3. sl. доноснича
4. лов. примамвам с миоре/мамец, идвам при миоре/мамец (за птица)

stool-pigeon ['stu:lpidʒən]
1. лов. миоре, мамец
2. прен. доносник, агент провокатор

stoop [stu:p]
I. 1. навеждам се
2. изгърбвам се, ходя приведен/изгърбен
3. унижавам се (дотам да, до степен да)
to STOOP to conquer унижавам се, за да успея/за да постигна целта си
4. прибягвам до низост/безчестие, отпускам се, деградирам
a man who would STOOP to anything човек, способен да извърши всякаква низост
5. благоволявам, проявявам снизхождение
6. ост. спускам се стремглаво надолу, връхлитам върху (за сокол) (и прен.)
II. n прегърбване, прегърбена стойка
III. n ам. малка покрита веранда пред къща, покрито преддверие, площадка, навес

stooping ['stu:piŋ]
a приведен, прегърбен

stop [stɔp]
I. 1. затварям, препречвам, попречвам, запушвам (се), задръствам (се), заграждам, преграждам
2. пълня, запълням, пломбирам (зъб), запушвам, затапям (шише и пр.)
to STOP one's ears запушвам ушите си, прен. не искам да чуя/да слушам
to STOP someone's mouth прен. запушвам устата на някого, принуждавам го да замлъкне (с рушвет и пр.)
to STOP a gap прен. попълням празнина, временно замествам някого при нужда
to STOP a wound превързвам (кървяща) рана
3. спирам (се), възспирам (се)
to STOP dead/short спирам внезапно/рязко, млъквам, замлъквам
to STOP someone short прекъсвам рязко някого, заставям го да млъкне
to STOP short of спирам се пред
to STOP short at something ограничавам се с, не отивам подалеч от
to STOP a cheque/payment нареждам на банка да не изплаща чек, преустановявам финансови операции (за банка)
4. бридж имам спирачка в/спирам цвят
5. спирам
преставам да (с ger)
to STOP talking преставам да говоря
to STOP to talk спирам (се), за да поговоря, спирам (се), карам/принуждавам някого да спре
to STOP at nothing не се спирам пред нищо, безпощаден/жесток съм
there is no STOPping him никой/нищо не може да го спре
what is STOPping you? какво те задържа/спира, какво ти пречи (да направиш нещо)
STOP it! стига вече! престани! STOP thief! дръжте крадеца! enough to STOP a clock разг. ужасно грозен (за лице и пр.)
6. спирам, прекъсвам, прекратявам (работа, игра и пр.)
7. юр. прекратявам (дело)
8. сп. отбивам (удар, топка и пр.)
9. разг. отбивам се за малко, отсядам, оставам за кратко
to STOP with friends гостувам у приятели
to STOP and have dinner with оставам за вечеря у
to STOP at a hotel спирам/отсядам в хотел
10. правя удръжки, удържам (out of от) (заплата и пр.)
11. муз. натискам струна, клапан и пр., приглушавам звук
12. слагам препинателни знаци на
13. отчеквам, откършвам върха на (растение)
14. мор. прикрепвам здраво с въже
to STOP a bullet бивам ранен/убит от куршум
road STOPped пътят е затворен (надпис)
stop by ам. разг. наминавам, отбивам се за малко
stop down фот. затварям блендата
stop off запълвам част от калъпа с пясък (в стъкларството и леярството), прекъсвам пътуването си, спирам/отбивам се за кратко време
stop over stop off
stop up запълвам, запушвам
to STOP up (late) не лягам/стоя до късно нощем
II. 1. спиране, край
to come to a STOP спирам (за влак и пр.)
to bring something to a STOP, to put a STOP to something прекратявам/спирам/слагам край на нещо
2. кратък престой, пауза
3. спирка (трамвайна и пр.)
4. знак/сигнал за спиране/прекратяване
5. препинателен знак, точка
6. пречка, спънка, препятствие
7. бридж спирачка в цвят, стопър
8. муз. клапан/вентил на духов инструмент, лад на струнен инструмент, (копче на) регистър на орган
9. натискане с пръст на струна (на цигулки и пр.)
10. задръстване, спиране (на улично движение и пр.)
11. запрещение, вето, ембарго
12. тех. ограничител, стопор, запънка
13. приглушаване на звук, прен. тон, маниер на говорене
to put on/pull out the pathetic STOP говоря затрогващо
with all the STOPs out с големи усилия
14. фот., опт. бленда, диафрагма
15. фон. оклузия, преградна съгласна
16. мор. въже за притягане/прикрепване

stop-and-go ['stɔpəngou]
a ам. съпроводен с често спиране, контролиран от светофари

stop bath ['stɔpba:θ]
n фот. фиксажна баня

stopcock ['stɔpkɔk]
n спирателен/запорен кран

stop consonant ['stɔpkɔnsənənt]
n фон. преградна съгласна

stope [stoup]
n мин. добивен забой

stopgap ['stɔpgæp]
1. тех. тапа, запушалка, пробка
2. временен заместник, заместител, временна мярка, палиатив

stop-lamp ['stɔplæmp]
n авт. стоп-сигнал (на кола и пр.), стоп-лампа

stop-light ['stɔplait]
1. червена светлина на светофар
2. stop-lamp

stop-order ['stɔpɔ:də]
n нареждане до борсов агент да купува/продава ценни книжа при известна цена

stopover ['stɔp'ouvə]
1. n прекъсване по време на пътуване, престой
2. билет, даващ право на престой

stoppage ['stɔpidʒ]
1. спиране, прекратяване, преустановяване (на работа, движение и пр.)
2. удържане, удръжка (от заплата)
3. запушване, задръстване

stopper ['stɔpə]
I. 1. тапа, запушалка
2. тех. стопор, затварачка, зaтвор, савак, запънка, спирачка
to put a STOPPER on разг. спирам, прекратявам, слагам край на
3. бридж спирачка в цвят
4. мор. стопор
II. 1. запушвам, затапям
2. мор. закрепвам въже със стопор

stopping ['stɔpiŋ]
I. a бавен, пътнически
II. 1. спиране, запушване
2. цимент, амалгама/злато и пр. за зъбна пломба

stopple [stɔpl]
I. n тапа, запушалка, восъчни и пр. запушалки за уши
II. v запушвам, затапям

stop-press ['stɔppres]
I. a получен и напечатан в последната минута (за новина)
II. 1. последни новини
2. извънредно издание на вестник

stop-signal ['stɔpsignəl]
n жп. сигнал за спиране, червена светлина

stop street ['stɔpstri:t]
n странична улица, на която спирането при влизане в главна е задължително

stop valve ['stɔpvælv]
n тех. обратен клапан, спирателен вентил

stop-watch ['stɔpwɔtʃ]
n сп. секундомер

storage ['stɔ:ridʒ]
1. складиране, прибиране, съхранение
2. хранилище, склад
cold STORAGE хладилник, хладилно помещение/склад, прен. висящо положение
sl. гробище, гроб
3. такса за съхраняване в склад/хладилник, магазинаж
4. акумулиране (на енергия)
5. киберн. запомнящо устройство, памет

storage battery ['stɔridʒ,bætəri]
n акумулаторна батерия, акумулатор (и STORAGE BATTERY cell)

storage heater ['stɔ:ridʒhi:tə]
n акумулаторен електрически радиатор

storage reservoir ['stɔ:ridʒ'rezəvwɔ:]
n водохранилище

storax ['stɔ:ræks]
1. бот. дърво, от кората на което се получава ароматна смола
2. балсам, който се прави от тази смола, стиракс

store [stɔ:]
I. 1. запас (и прен.), изобилие
to hold/keep something in STORE запасен съм с нещо
to lay in a STORE of запася вам се с
in STORE в запас, на склад, прен. бъдещ, предстоящ, отреден от съдбата
to have a treat in STORE for готвя приятна изненада за
who knows what the future may hold in STORE кой знае какво ни чака/какво ни готви/крие бъдещето
STORE is no sore от много глава не боли
2. рl припаси
marine STOREs стари корабни материали за продан
3. склад, магазия, хранилище (и на компютър)
4. имущество, материални средства
5. голям универсален магазин, ам. смесен магазин
to lay/put/set STORE by/on отдавам значение на, ценя
to lay/put/set little/no (great) STORE by/on не отдавам значение на, считам за маловажно, не ценя
II. 1. ам. купен от магазин, купешки, готов (за дреха)
2. още неугояван/неугоен (за добитък)
III. 1. пълня с, трупам, натрупвам
2. запасявам (се) с (и с up)
3. държа/оставям на склад, складирам, прибирам в склад (реколта и пр.)
4. побирам, съдържам, съхранявам (за склад и пр.)
5. зареждам, снабдявам, съоръжавам (with с)

store-cattle ['stɔ:kætl]
n добитък за угояване

store-clothes ['stɔ:klouðz]
n готови дрехи, конфекция

store-house ['stɔ:haus]
1. склад, хранилище, хамбар
2. изобилен източник, извор, съкровищница, прен. жива енциклопедия

store-keeper ['stɔ:ki:pə]
1. магазинер, склададжия
2. ам. собственик на магазин, търговец

store-room ['stɔ:rum]
n стая за провизии, килер, воен. вещеви склад

store-ship ['stɔ:ʃip]
n воен. кораб, транспортиращ запаси

storey ['stɔri]
n стаж
the upper STOREY шег. ум, мозък, акъл, глава
a one/many-storeyed house едноетажна/многоетажна къща

storiated ['stɔ:rieitid]
a изрисуван, украсен с исторически/легендарни сюжети

storied ['stɔ:rid]
1. легендарен
2. изпълнен със cцени от историята

stork [stɔ:k]
n щъркел

stork's bill ['stɔ:ksbil]
n бот. вид мушкато (Pelargonium)

storm [stɔ:m]
I. 1. буря
a STORM of rain проливен дъжд
a STORM of hail силна градушка
a STORM of snow снежна STORM виелица
2. прен. буря, ураган, вихрушка, град (от куршуми и пр.)
3. кипеж, бурен изблик (на чувства и пр.), бурна епоха
a STORM of cheers гръмко ура
a STORM of applause бурни ръкопляскания/овации
STORM and stress революционен кипеж, лит. период на бурен устрем
4. воен. пристъп, щурм
to take by STORM щурмувам, превземам с щурм, прен. увличам, завладявам
to bring a STORM about one's ears казвам/правя нещо, което предизвиква буря от негодувание/възмущение и пр
II. 1. щурмувам, превземам с щурм
2. бушувам, беснея, вилнея (за вятър и пр., и прен.)
he STORMed out of the room той излезе от/напусна шумно/гневно/демонстративно стаята
3. прен. горещя се, беснея
to STORM at ругая

storm-beaten ['stɔ:mbi:tn]
1. блъскан/тласкан от бури
2. прен. много видял и преживял

storm-belt ['stɔ:mbelt]
n зона/пояс на бури

storm-bird ['stɔ:mbə:d]
вж. storm petrel

storm boat ['stɔ:mbout]
n мор. десантен катер

storm-bound ['stɔ:mbaund]
a спрян/забавен/възпрепятствуван от буря

storm-centre ['stɔ:m'sentə]
1. метеор. център на циклон
2. огнище на раздори/епидемия и пр
3. водaч на недоволство/смут/бунт

storm-cloud ['stɔ:mklaud]
n буреносен/черен облак (и прен.)

storm cock ['stɔ:mkɔk]
n зоол. вид дрозд

storm-cone ['stɔ:mkoun]
n мор. вид сигнал за буря

storm-door ['stɔ:mdɔ:]
n допълнителна външна врата, предпазваща от буря

storm-finch ['stɔ:mfintʃ]
вж. storm petrel

storm-frooper ['stɔ:mtrupə]
1. щурмовак
2. нем. ист. есесовец

stormily ['stɔ:mili]
adv бурно, яростно (и прен.)

storm-lantern ['stɔ:m,læntən]
n петролна лампа със защитен от вятъра пламък

storm petrel ['stɔ:mpetrəl]
n зooл. вид буревестник (Hydrobates pelagicus)

storm-proof ['stɔ:mpru:f]
1. неуязвим/защищаващ от бури
2. непропускащ вятър
3. воен. непревземаем

storm-sail ['stɔ:mseil]
n малко/дебело платно за бурно време

storm-signal ['stɔ:m'signəl]
n сигнал за приближаваща буря

storm-tossed ['stɔ:mtɔst]
1. подмятан/тласкан от буря
2. прен. преживял трудности и несгоди

storm-troops ['stɔ:mtrups]
1. щурмови отряди
2. нем. ист. есесовски отряди

storm-window ['stɔ:mwindou]
n допълнителен външен прозорец срещу бури

stormy ['stɔ:mi]
1. бурен, яростен (и прен.)
2. предвещаващ буря

stormy petrel ['stɔ:mi,petrəl]
1. storm petrel
2. човек, който предвещава/носи тревоги/неприятности

storm-zone ['stɔ:mzoun]
вж. storm-belt

story ['stɔ:ri]
I. 1. история, предание, легенда, слух
the STORY goes (that) казват (че)
it's the (same) old STORY пак старата история, все същото
2. разказ, кратка повеcт, приказка
short STORY разказ
long short STORY повеcт, новела
funny STORY смешна/весела история, анекдот, смешно/глупаво положение
to cut/make a long STORY short накратко казано
it is quite another/a very different STORY now нещата много се промениха, сега положението е съвсем друго
they all tell the same STORY всички казват едно и също нещо
he can tell a good STORY той е добър разказвач/умее да разказва
3. сюжет, фабула
4. дребна лъжа, измишлъотина
to tell stories измислям си, съчинявам си
oh, you STORY! рaзг. дет. ах, ти, лъжецо/лъжлъо
5. жyр. вестникарска статия, материал за вестник
II. вж. storey

story-book ['stɔribuk]
1. книга с разкази/приказки
2. книга за деца

story-teller ['stɔri'telə]
1. разказвач на приказки/анекдоти
2. автор на разкази/приказки
3. рaзг. лъжец, лъжлъо

story-writer ['stɔri'raitə]
n автор на разкази/приказки

stoup [stu:p]
1. голяма чаша, бокал
2. съд за светена вода

stout [staut]
I. 1. як, здрав
2. твърд, упорит, издръжлив, траен
3. смел, храбър, решителен
a STOUT fellow разг. храбрец, смелчага
4. пълен, дебел, набит, корпулентен
to get/grow STOUT напълнявам
II. n силна тъмна бира

stout-hearted ['staut'ha:tid]
a смел, храбър, решителен, упорит

stout-heartedness ['staut'ha:tidnis]
n храброст, кураж, упоритост

stoutish ['stautiʃ]
a възпълен, въздебеличък

stoutness ['stautnis]
1. пълнота, корпулентност
2. якост, издръжливост
3. упоритост, решителност

stove [stouv]
I. 1. готварска/отоплителна печка (с дървa, въглища, електричество, газ и пр.)
slowcombustion STOVE печка с бавно горене
2. тех. пещ
3. парник, оранжерия, топлилник
STOVE plants отгледани в оранжерия растения
4. мангал
5. сушилна камера
II. 1. отглеждам/форсирам (рaстения) в парник
2. изварявам/опушвам (дрехи и пр. -за дезинфекция)
III. вж. stave

stove-pipe ['stouvpaip]
1. кюнец
2. рaзг. цилиндър (aм. и STOVE-PIPE hat)

stove-polish ['stouvpɔliʃ]
n боя за лъскане на печки

stow [stou]
1. прибирам, подреждам, слагам на място (away)
2. сгъвам, скатавам (в кутuи, куфари и пр.)
we were STOWed in an attic рaзг. набутаха ни в един таван
3. натоварвам (кораб)
пълня, натъпквам (with с)
4. ам. помествам, смествам
5. sl. отказвам се от, прекратявам, спирам
STOW it! стига! млъкни! спри!

stowage ['stouidʒ]
1. нареждане, подреждане, складиране, разпределяне (на стока), натоварване (на кораб)
2. склад, магазия
3. такса за товарене, магазинаж
improper (negligent) STOWAGE неправилно (небрежно) нареждане
STOWAGE space помещение за стоки

stowaway ['stouəwei]
n пътник, пътуващ тайно без билет
STOW AWAY v промъквам се в параход и пр., за да пътувам безплатно/незабелязано

strabismic [strə'bizmik]
a мед. кривоглед, разноглед

strabismus [strə'bizməs]
n мед. кривогледство, разногледство

straddle [strædl]
I. 1. разкрачвам се, разтварям крака, седя/стоя с разкрачени крака
2. възсядам, яхвам
to STRADDLE a river воен. завземам/разполагам се на двата бряга на река
3. разпростирам се на всички страни
4. воен. хващам във вилка
5. картu удвоявам мизата
II. 1. разкрачване, разкрач
2. пол. колеблива/двойствена политика
3. воен. хващане във вилка
4. борc. срочна сделка
5. картu удвояване на мизата

Stradivarius [strædi'vɛəriəs]
n струнен инструмент Страдивариус

strafe [stra:f]
I. 1. обстрелвам/бомбардирам жестоко
2. наказвам строго
3. ругая
4. повреждам
II. 1. тежка артилерийска бомбардировка/обстрел
2. строго наказание
3. ругатня, ругане

straggle [strægl]
I. 1. движа се/вървя разпръснато/без ред, влача се
2. воен. изоставам от частта си
3. разположен съм тук-там/разпиляно/разпръснато (за селище и пр.)
houses that STRAGGLE round the lake разпръснати около езерото къщи
the guests STRAGGLEd off гостите се разотидоха по двама-трима/на групички
keep your mind from straggling не се разсейвай
4. израствам дълъг и рехав (за растение, брада и пр.)
II. n разпръсната/разпиляна група хора/неща

straggler ['stræglə]
1. изоставащ от частта си войник и пр
2. ост. скитник, бродяга

straggling ['strægliŋ]
1. разпръснат, разпилян
2. откъслечен
3. дълъг, рехав, провиснал, пълзящ на всички посоки (за растение и пр.)

straggly ['strægli]
вж. straggling

straight [streit]
I. 1. прав, в права посока, непрекъсващ, директен, пряк
2. прав, изправен, правилен, в ред/изправност
to have a STRAIGHT eye имам вярно/точно/набито око
your tie is not STRAIGHT връзката ти e накриво
are the pictures STRAIGHT? право ли ca окачени картините? to put the room STRAIGHT разтребвам/оправям стаята
to put things/matters STRAIGHT оправям/уреждам работата
3. прям, открит, недвусмислен
4. честен, почтен, лоялен, ам. пол. всеотдаен, напълно предан на партията си
to keep STRAIGHT оставам честен/порядъчен
5. откровен, искрен
6. прост, ясен, точен
to get/keep/put/set the facts/records STRAIGHT поправям грешка/неточност
a STRAIGHT fight пол. изборна кампания само с двама кандидати
7. чист (за питие и пр.)
a STRAIGHT gin чаша джин без сода/вода
8. sl. нормален, неизвратен
9. sl. сериозен, достоверен, надежден
a STRAIGHT face нищо неизразяващо лице
to keep a STRAIGHT face запазвам сериозно изражение, въздържам смеха си
as STRAIGHT as a ram-rod съвсем изправен, като глътнал бастун
II. 1. изправеност, право положение, права/хоризонтална част
2. сп. последната равна част пред финала
on the STRAIGHT по права линия
sl. честно
out of the STRAIGHT криво
sl. непочтено
3. обикновен/нормален/порядъчен човек
4. покер кента
III. 1. право, направо, директно
to go STRAIGHT вървя направо
sl. ставам отново порядъчен
to read a book STRAIGHT through прочитам, книга от кора до кора
to go/come STRAIGHT to the point преминавам направо/веднага към същината на работата/въпроса, говоря без заобикалки/усукване
to walk in STRAIGHT влизам направо, без да чукам
to let someone have it STRAIGHT казвам някому направо/откровено
STRAIGHT out направо, открито, без заобикалки
2. право, изправено
put it STRAIGHT сложи го изправено, изправи го
3. в съчет.
STRAIGHT away незабавно, веднага, тутакси, изведнъж
STRAIGHT off веднага, без колебание, без да му мисля
STRAIGHT out незабавно, без всякакво колебание, направо

straightaway ['streitəwei]
1. a ам. бърз, незабавен
2. прям
3. ясен, разбираем, достъпен

straight-bred ['streitbred]
a чистокръвен, некръстосан (за порода)

straight-cut ['streitkʌt]
a нарязан надлъжно на тънки ивици (за тютюн)

straighten ['streitən]
1. v изправям (се), изпъвам (се) (и с up)
2. оправям, слагам в ред
поправям се (и с out, up)
3. разг. оправям се, ставам отново порядъчен

straightforward ['streitfɔ:wəd]
1. прям, откровен, открит, недвусмислен
2. честен, порядъчен
3. прост, ясен, разбираем

straightforwardness ['streitfɔ:wədnis]
1. прямота, откровеност, искреност
2. честност

straight man ['streitmən]
n театр. актъор, с когото комикът се шегува/подиграва

straightness ['streitnis]
1. правост, изправеност (на линия и пр.)
2. честност, почтеност
3. прямота

straight-out ['streitaut]
1. a ам. решителен
2. прям, рязък
3. пол. безкомпромисен, отявлен

straight part ['streitpa:t]
n роля без дегизиране

straight ticket ['streit,tikit]
n (гласуване за) партийна листа/програма без изменение

straightway ['streitwei]
1. adv ост. право, направо
2. веднага, незабавно

straihgt-edge ['streitedʒ]
n дървена и пр. линия за чертане/проверка на прави линии/повърхности, шаблонна линийка

strain [strein]
I. 1. опъвам, обтягам, разтягам, изпъвам
2. напъвам (се), напрягам (се), пресилвам (се)
3. пристягам, свивам, присвивам
4. огъвам (се)
5. навяхвам, измятам
6. извращавам, изопачавам, разтягам (закон), злоупотребявам с (власт, права, доверие и пр.), изменям в своя полза
to STRAIN a point правя отстъпка/изключение
7. цедя (се), процеждам (се) (през цедка и пр.), филтрирам (се)
8. изцеждам, изстисквам
9. книж. притискам (до себе си), прегръщам
strain after мъча се да постигна, стремя се към
strain at дърпам, тегля (за вързано животно), опъвам се (и прен.)
strain off прецеждам през цедка, отцеждам
II. 1. напрежение (и тех.), опъване, обтягане, напън
2. голямо усилие, пресилване, пренапрежение, преумора, изтощение
to do something without STRAIN правя нещо с лекота
to be at (full) /on the STRAIN крайно напрегнат съм
it was a great STRAIN on my attention трябваше да напрегна цялото си внимание
it will be a great STRAIN on my purse/resources ще ми струва извънредно много средства
3. измятане, разтягане (на сухожилие)
4. тех. деформация
III. 1. вид, сорт, род, порода (животни, насекоми и пр.), жилка, наследствена черта (в характер и пр.)
2. тон, начин на говорене/писане, обща тенденция, дух
in the same STRAIN в същия дух
обик. рl звуци, напеви, мелодия
3. поет. поезия, песен
4. наклонност, склонност
there is a STRAIN of mysticism in him той e склонен към мистицизъм
5. известно количество, елемент, оттенък

strained [streind]
1. опънат, обтегнат (и прен.)
2. разтегнат, изметнат (за сухожилие)
3. неестествен, принуден, пресилен, преувеличен (за стил и пр.)
STRAINED relations обтегнати/неприязнени отношения
STRAINED cordiality престорена/неискрена сърдечност
4. изопачен, преиначен, неверен (за тълкуване и пр.)
5. прецеден, филтриран

strainer ['streinə]
n цедка, цедилка, гевгир

strait [streit]
I. 1. тесен, ограничен
2. строг, взискателен
3. ам. труден, затрудняващ, затруднителен
II. 1. геогр. и рl пролив
2. обик. pl затруднение, затруднено положение, нужда
in dire STRAIT в бедствено положение, в беда

straiten [streitn]
v ограничавам, стеснявам, затруднявам, стягам, затягам
to be in STRAITENed circumstances в затруднено положение съм, живея в бедност/нищета
to be STRAITENed for provisions не ми достигат провизии, имам продоволствени затруднения

strait-jacket ['streit'dʒækit]
I. 1. усмирителна риза
2. прен. ограничителни мерки, нещо, което пречи на/спира развитието
II. 1. слагам усмирителна риза на
2. усмирявам
3. преча на/спирам развитието

strait-laced [,streit'leist]
a прен. строг, суров, пуритански, тесногръд, нетолерантен

strake [streik]
n мор. стрингер

stramonium [strə'mouniəm]
1. бот. татул (Datura)
2. фарм. страмоний (сушени листа от татул, използувани като средство против астма)

strand [strænd]
I. n поет. бряг, крайбрежие
II. 1. изхвърлям на брега, засядам на пясък
2. прен. изоставям
III. 1. нишка, дилка, жичка
2. шнур, връв
3. кичур (коса)
4. низ, наниз
5. прен. черта, елемент, съставна част
6. линия на развитие (в разказ и пр.)
IV. 1. скъсвам (нишка)
2. усуквам (нишки, въже и пр.)
3. прен. вплитам

stranded ['strændid]
1. заседнал (за кораб)
2. прен. изпаднал в бeзизходица (без прeвоз, средства, приятели и пр.)
3. изоставен в нужда, безпомощен
4. изостанал от другите, загубил се

strange [streindʒ]
1. чужд, непознат, неизвестен
2. чуждестранен
3. странен, чуден, особен, необичаен, неочакван, необясним
4. незапознат, непривикнал (с място, работа и пр.)
STRANGE to say/relate странно/чудно/интересно наистина
to feel STRANGE чувствувам се някак особено/неловко, замаян съм, изпитвам неувереност, липсва ми опит
it feels STRANGE това e ново/непознато усещане
to be STRANGE to something нещо ми e чуждо/непривично, не съм свикнал с нещо

strangely ['streindʒli]
adv странно, чудато, необичайно

strangeness ['streindʒnis]
n странност, чудатост, необичайност, непознатост

stranger ['streindʒə]
n чужденец, странник, непознат, чужд човек
you are quite a STRANGER here къде се губиш, забравихме се вече
he's a perfect STRANGER to me той ми е съвършено непознат
he is no STRANGER to me зная го, познаваме се с него
I am a STRANGER here не познавам тези места, не съм оттук, аз съм само гост тук
I am no STRANGER to sorrow преживял съм/познавам добре скръбта
to be a/to be no STRANGER to fear/hatred, etc. чуждо/познато ми e чувството страх/омраза и пр.
to make a STRANGER of държа се хладно/резервирано към
the little STRANGER разг. новороденото
to see/spy STRANGERs искам да бъдат отстранени външните лица (от Камарата на общините)

strangle [stræŋgl]
1. удушавам, задушавам, давя се, задушавам се
2. сподавям, потискам (въздишка и пр.)
3. прен. потушавам, потъпквам, задушавам

strangle-hold ['stræŋglhould]
1. душене, задушаване
2. прен. нещо, което ограничава/спъва развитието

strangler ['stræŋglə]
n удушвач

strangles [stræŋglz]
n pl вет. катар

strangulate ['stræŋgjuleit]
1. strangle
2. мед. притискам, пристягам (вена и пр.), прищипвам

strangulation [stræŋgiu'leiʃən]
1. удушаване, задушаване
2. мед. притискане, стягане, прищипване (на кръвоносен съд и пр.)

strangury ['stræŋgjuri]
бавно и болезнено уриниране, странгурия

strap [stræp]
I. 1. ремък, каиш, каишка (и за часовник), ивица, лента
to give someone a STRAP напердашвам някого
2. ивица лейкопласт
3. тех. подпорна планка, спирачна лента
II. 1. връзвам, пристягaм с ремък/каиш (ка) и пр
2. прикрепям (превръзка) с лейкопласт
3. бия с каиш
4. точа на ремък

straphang ['stræphæŋ]
v разг. пътувам правостоящ (в трамвай, автобус и пр.)

straphanger ['stræphæŋə]
n разг. правостоящ пътник (в трамвай и пр.)

strapless ['stræplis]
a без презрамки (за дреха)

strap-oil ['stræpɔil]
n sl. бой/пердах с каиш

strapontin [stra:pɔn'tæn]
n фр. подвижна/допълнителна седалка/стол (в театър и пр.)

strappado [strə'peidou]
n ucm. (уред за) изтезание чрез вдигане и спускане с въже

strapper ['stræpə]
n едър човек, здравеняк

strapping ['stræpiŋ]
I. a разг. висок, едър, мускулест, здрав
II. 1. кожа за каиши
2. бой с каиш
3. мед. лейкопласт, пластир

strap work ['stræpwə:k]
n арх. украса във форма на плетеници

strass [stræs]
n стъклена маса, от която се правят изкуствени скъпоценни камъни

strata вж. stratum

stratagem n военна хитрост

strategem ['strætidʒəm]
n (военна) хитрост, хитрина, измама

strategic [strə'ti:dʒik]
a стратегически

strategics [strə'ti:dʒiks]
n pl с гл. в sing стратегия, стратегическо умение

strategist ['strætidʒist]
n стратег

strategy ['strætidʒi]
n стратегия

strath [stræθ]
n шотл. широка речна долина

strathspey [stræθ'spei]
n жив шотландски танц

strati вж. stratus

straticulate [strə'tikjulit]
a геол. разположен на/съставен от тънки пластове, слоест, напластен

stratification [,strætifi'keiʃn]
n геол. напластяване, стратификация

stratify ['strætifai]
v напластявам (се), наслоявам (се)

stratigraphy [strə'tigrəfi]
n стратиграфия (дял от геологията)

stratocirrus ['strætou'sirəs]
n метеор. слоестоперест облак

stratocracy [strə'tɔkrəsi]
n военно управление

stratocumulus ['strætou'kju:mjuləs]
n метеор. слоестокупест облак

stratosphere ['strætəsfiə]
n стратосфера

stratum ['streitəm]
1. геол. пласт, слой
2. обществен слой, класа, ниво

stratus ['streitəs]
n (pl strati) метеор. слоест облак

straw [strɔ:]
I. 1. слама, сламка
to catch/clutch/grasp at/cling to a STRAW ловя се/хващам се за сламка
a man of STRAW сламено чучело, прен. разг. лесно победим въображаем противник, ненадежден човек, човек без солидно финансово положение, подставено лице, леко оборим аргумент
2. сламена/пластмасова и пр. сламка за пиене на питие
3. сламена шапка
4. attr сламен, от слама, с цвят на слама
the last STRAW последната капка, която прелива чашата на търпението и пр.
a STRAW that shows which way the wind blows лек намек, сочещ накъде вървят работите
not worth a STRAW прен. неструващ пет пари
to make bricks without STRAW залавям се за работа, без да имам необходимите материали
to be in the STRAW ост. родилка съм
II. v застилам/покривам със слама
пълня/натъпквам със слама (cтол, дюшек и пр.), осейвам със слама

strawberry ['strɔ:bri]
n ягода
crushed STRAWBERRY фрезов цвят
STRAWBERRY leaves прен. емблема/титла на херцог

strawberry blonde ['strɔ:briblɔnd]
n жена с жълтеникавочервена коса

strawberry mark ['strɔbrima:k]
n чeрвеникаво петно по кожата, белег oт рождение

strawberry tongue ['strɔ:britʌŋ]
n мед. малиновочервен подут език (при скарлатина)

strawberry tree ['strɔbritri:]
n бот. арбутус (Arbutus unedo)

straw-board ['strɔ:bɔ:d]
n груб картон

straw boss ['strɔ:bɔs]
n aм. помощник-бригадир, надзирател

straw coloured ['strɔ:kʌləd]
a с цвят на слама, бледожълт

straw flower [strɔ:flauə]
n бот. вид безсмъртниче (Helichrysum bracteatum)

straw vote ['strɔ:vout]
n ам. неофициално гласуване/допитване за проверка на общественото мнение по даден проблем и пр

straw wine ['strɔ:wain]
n вид сладко десертно вино

strawy ['strɔ:i]
a сламен, като слама, напълнен/покрит със слама

stray [strei]
I. 1. отдалечавам се, отделям се (from от)
отклонявам cе, заблуждавам се, рея се, зарейвам се, изгубвам се
2. прен. отклонявам се от правия път, изпадам/влизам в грях
3. поет. бродя, скитам
4. отвличам се, разсейвам се, блуждая
II. 1. изгубено/заблудено животно, загубило се дете
2. юр. имот, останал без наследници
3. рад. електрически смущения
III. 1. изгубен, заблуден, бездомен, безстопанствен (особ. за котки, кучета и пр.)
2. случаен, отделен, единичен, неочакван
a few STRAY instances единични случаи
a STRAY taxi случайно минаващо такси
a STRAY bullet случаен/заблуден куршум
3. разпръснат, разпилян (за къщи, мисли и пр.)
4. физ. разсеян (за лъчение)

strayed [streid]
a заблуден, заблудил се, изгубен

streak [stri:k]
I. 1. рязка, черта, линия, драскотина, ивица
the first STREAKs of dawn първите проблясъпи на зората
like a STREAK of lightning много бързо, като мълния
2. кратък период, поредица
a STREAK of luck късмет
to hit a winning STREAK известно време все печеля, проработва ми късметът (в карти и пр.)
3. мин., геол. тънък слой, жила, прослойка
4. прен. черта, жилка, елемент, лека склонност към
a nervous STREAK известна нервност, склонност към паникъосване
to have a STREAK of cruelty/eccentricity, etc. присъща ми е/склонен съм да проявявам жестокост/ексцентричност и пр., има нещо жестоко/ексцентрично и пр. у мен
5. бот. вид вирусно заболяване на растения (картофи, домати, малини и пр.)
II. 1. шаря/нашарвам с линии/резки/жилки
2. тека/стичам се на струйки, оставяйки следи/дири
3. нашарвам се, ставам на резки
4. летя, хуквам
втурвам се (off)
5. разг. притичвам/прибягвам полугол на публично място
6. вея се, развявам се (за знаме)

streaked [stri:kt]
1. на ивици, на тънки пластове, прощарен с тлъстина (за месо и пр.)
2. набразден
3. прен. развълнуван, неспокоен, разстроен
4. с обезцветени по-светли ивици (за коса)

streaky ['stri:ki]
1. a на резки/ивици/пластове
STREAKY bacon шарена сланина/бекон
2. разтревожен, изплашен
3. непостоянен, променчив, на когото не може да се разчита

stream [stri:m]
I. 1. поток (и прен.), река
2. течение, струя
to go with the STREAM вървя с течението, правя каквото правят другите
to go against the STREAM вървя срещу течението
3. непрекъснат поток от (думи, събития, мисли и пр.)
4. насока, ход, тенденция
5. уч. подбрана група, поток
6. a STREAM of light/sun светла струя/слънчев лъч
7. върволица, поток (от хора, коли и пр.)
II. 1. тека изобилно, струя, лея (се), бликам, шуртя
2. движа се в непрекъснат поток (за коли, хорa и пр.)
3. вея се, развявам се
4. разделям (ученици) в паралелки/потоци по способности/интелигентност

streamer ['stri:mə]
1. вимпел, дълго тясно знаме, дълга лента, серпантина
2. жyр. едро заглавие по цялата ширина на страницата
3. рl aстр. северно сияние

streamlet ['stri:mlit]
n рекичка, поточе, ручейче

streamline ['stri:mlain]
I. 1. естествено течение на вода/въздух, линия на въздушен поток
2. аеродинамична/обтекаема форма (на кола, самолет и пр.)
II. 1. придавам аеродинамична форма на
2. опростявам, модернизирам, организирам, правя по-резултатен, ускорявам, рационализирам (производствен процес и пр.)

streamlined ['stri:mlaind]
1. аеродинамичен
2. опростен, модернизиран, сполучливо интегриран, добре организиран
3. sl. приятно закръглен (за жена)

stream of consciousness ['stri:məv'kɔnʃəsnis]
1. псих. поток на съзнанието
2. лит. вътрешен монолог

streamy ['stri:mi]
1. като поток
2. изобилствуващ с потоци
3. веещ се, развяващ се

street [stri:t]
1. улица
I live in/aм. on the same STREET аз живея на същата улица
in/on the STREET празноскитащ, бездомен, безработен
2. хората, които живеят/работят на дадена улица
the STREET Флийт Стрийт, пресата (в Англия), Уол Стрийт, банките (в САЩ)
3. attr уличен, за/на/из улицата
STREET cries викове на улични продавачи
the man in the STREET обикновеният/средният гражданин/човек, широката публика, общественото мнение
to be/go on/walk the STREETs уличница/проститутка съм
not in the same STREET with разг. съвсем/далеч не може да се мери с
she is cleverer than you by long STREETs, she is STREETs above/ahead of you тя e далеч по-умна от теб
(right) up my STREET разг. познато, приемливо
it is not up my STREET at all не е в кръга на мойте интереси, не разбирам от тези работи, не съм по тази част

street-arab n уличник

streetcar ['stri:tka:]
n ам. трамвай
in the STREET на улицата

street-door ['stri:tdɔ:]
n главен/преден вход

street-guide ['stri:tgaid]
n план (на улиците) на град

street-sweeper ['stri:t,swi:pə]
1. уличен метач
2. машина за метене на улиците

street theatre вж. guer (r) illa theatre

street urchin ['stri:t,ə:tʃin]
n безпризорно дете, гаменче, гаврош

street-walker ['stri:t,wɔ:kə]
n уличница, проститутка

strength [streŋθ]
1. сила, мощ, мощност
STRENGTH of body физическа сила
STRENGTH of mind сила на духа
from STRENGTH от силна/здрава позиция
from STRENGTH to STRENGTH все по-успешно, напред и все напред
on the STRENGTH of на основание на, по силата на, разчитайки/основавайки се на
2. трайност, здравина, якост, сила на съпротивлението, издръжливост
3. тех. съпротивление
4. численост, числен състав, воен. ефектив
in STRENGTH в голям брой
in full STRENGTH в пълен състав
up to/below STRENGTH воен. в пълен/непълен състав, с попълнен/непопълнен щат, в достатъчен/недостатъчен брой
what is your STRENGTH? воен. колко души сте? to bring on the STRENGTH вписвам, зачислявам

strengthen ['streŋθən]
1. засилвам (се), усилвам (се), заякчавам (се)
2. укрепявам, заздравявам, подсилвам

strengthening ['streŋθəniŋ]
a подсилващ, даващ сила

strenuous ['strenjuəs]
1. напрегнат, усилен, упорит, изморителен (за борба, труд и пр.)
2. усърден, енергичен, ревностен

strep [strep]
разг. streptococcus

streptococcus [streptə'kɔkəs]
n (pl-cocci) бакт. стрептокок

streptomycin [streptə'maisin]
n фaрм. стрептомицин

stress [stres]
I. 1. натиск, напор, напрежение, усилие
times of STRESS тежки/трудни времена, усилно време
by STRESS of weather поради лошо време/буря
by/under the STRESS of под въздействието на
under STRESS of circumstances по силата на обстоятелствата
2. тежeст, гнет
3. подчертаване, изтъкване, наблягане, емфаза, важност, значение
to lay STRESS (up) on something придавам голямо/особено значение на, наблягам много на, подчертавам силно
4. тех. натоварване, усилие, налягане
STRESS limit пределно напрежение
tractive STRESS теглителна сила
5. фон. (знак за) ударение/ударена сричка
6. муз. акцент
7. псих. стрес
II. 1. подчертавам, наблягам на
2. чета/изричам с ударение, слагам/поставям фонетично и пр. ударение
3. подлагам на механическо/физическо/умствено и пр. натоварване/напрежение

stressless ['streslis]
a неударен (за сричка)

stretch [stretʃ]
I. 1. разтягам (се), разтеглям (се), обтягам (се), разширявам (се), удължавам (се), разпъвам (се), опъвам (въже и пр.)
протягам (ръка, крaк)
протягам се (и to STRETCH oneself), просвам се/повалям на земята
to STRETCH (oneself) out on изтягам се/излягам се/лежа проснат на (тревa, пясък, диван и пр.)
to STRETCH out to reach something протягам се да стигна нещо
to STRETCH one's legs noразтъпквам се, раздвижвам се
2. постилам, просвам (килим и пр.)
3. разтеглям, извращавам, заобикалям, извъртам (закон), превишавам (права, власт и пр.), злоупотребявам с (привилегия, власт и пр.), пресилвам (истина), разширявам (значение на дума)
to STRETCH a point (in someone's favour) правя изключение/отстъпка (за хатър на някого), затварям си очите, замижавам
to STRETCH the truth преувеличавам, лъжа
4. разстилам се, простирам се (за поле, планина и пр.)
5. продължавам, трая, обхващам (за епоха и пр.)
6. разг. свалям, повалям, просвам (с удар) (и с out)
II. 1. протягане, разтягане
to give a STRETCH протягам се
2. еластичност (на материя и пр.)
3. удължаване, разпереност, разтег (на самолетно крило)
4. напрежение, напрегнатост, напрягане
nerves on the STRETCH опънати нерви
by a STRETCH of the imagination с малко повечко въображение
5. пространство, повърхност, протежение
a STRETCH of open country открита местност, a STRETCH of water водно пространство
6. промеждутък от време, период
at a/one STRETCH наведнъж, без прекъсване, на един дъх
for a long STRETCH of time продължително време, дълго
7. разходка за раздвижване/отмора
8. sl. срок на тъмничен затвор
he is doing his STRETCH той си излежава присъдата
9. тех. валцуване, изтегляне
10. мор. галс
III. a еластичен, от еластична материя, лесно разтягащ се, разтеглив

stretched [stretʃt]
a проснат, опнат, изтегнат, разтегнат
to be fully STRETCHED разг. съсипан съм от работа

stretcher ['stretʃə]
1. тех. разтегачка, уред за разширяване
2. рl разг. чорапи от крепнайлон
3. напречна греда, надлъжно поставена тухла/камък
4. подрамник, рамка за опъване на платно на картина
5. носилка, походно легло
6. пречка, свързваща краката на стол/маса
7. опора за краката (в лодка)
8. sl. преувеличение, лъжа

stretcher-bearer ['stretʃə'bɛərə]
n санитар, пренасящ болни на носилка

stretcher-party ['stretʃəpa:ti]
n санитарна група с носилки (при злополука и пр.)

stretch-out ['stretʃaut]
n ам. разг. изискване от работниците да извършват допълнителна работа без (или с минимално) допълнително възнаграждение, повишаване на нормите без съответно повишаване на заплащането

stretchy ['stretʃi]
a еластичен, разтегаем, разтеглив

stretto ['stretou]
n муз. част/заключителен пасаж от фуга, изпълняван в ускорено темпo, стрето

strew [stru:]
v (рр strewed, strewn) (раз) пръсвам, обсипвам, осейвам
to STREW flowers, etc. over a path, to STREW a path with flowers, etc. обсипвам/покpивам/застилам път с цветя и пр

strewth [stru:θ]
вж. struth

stria ['straiə]
1. анат., зоол. бот. рязка, черта, ивица, браздичка
2. геол. жилка
3. арх. вертикален жлеб, канелюр

striated ['straieitid]
1. a анат., зоол., бот. на ивици/резки, набразден
2. геол. с/образуващ жили
3. арх. с вертикални жлебове/канелюри

stricken ['strikən]
1. поразен, връхлетян (от болеcт и пр.)
2. пострадал, постигнат от бедствие
STRICKEN with grief сломен от скръб, покрусен
3. в съчет. обхванат/обзет от (ужас, паника и пр.)
4. равен, без връх (за мярка)
5. ам. задраскан, зачеркнат (from от)
STRICKEN field решителен бой, полесражение

strickle [strikl]
1. равнилка (при мерене на зърнени храни)
2. точило (за коса и др. сечива)

strict [strikt]
1. строг, взискателен, недопускащ отклонения/изключения
to keep a STRICT hand over someone държа някого здраво/строго
in STRICT seclusion в пълно уединение
in STRICT confidence строго поверително
STRICT imprisonment строг тъмничен затвор
2. точен, стриктен, тесен, ограничен

strictly ['striktli]
adv строго, точно
STRICTLY speaking по-точно казано, строго погледнато

strictness ['striktnis]
1. строгост, взискателност
2. точност

stricture ['striktʃə]
1. обик. pl строга критика, порицание, осъждане
to pass STRICTUREs (up) on someone критикувам, не одобрявам, порицавам някого
2. ограничаване, ограничение
3. мед. стеснение на канал, орган и пр., стриктура

stride [straid]
I. 1. крача
прекрачвам (over, across)
2. обикалям, ходя из (улици и пр.)
3. вървя с/правя големи крачки
4. ряд. възсядам, яхвам
II. n (голяма) крачка, разкрач
to get into/hit one's STRIDE влизам в темпото, навлизам в работата си, заработвам бързо и ефикасно
to take something in one's STRIDE върша нещо с лекота, справям се с нещо без усилие, правя нешо мимоходом
to shorten/to lengthen the STRIDE забавям/ускорявам крачката
to be thrown out of o's STRIDE смутен/объркан съм
to make great STRIDEs напредвам бързо, правя голям прогрес
she took the news in her STRIDE тя посрещна спокойно новината

stridency ['straidənsi]
n пронизителност, острота, рязкост

strident ['straidənt]
a остър, рязък, пронизващ (за звук и пр.)

stridor ['straidə]
1. скърцащ/пронизващ звук
2. мед. хрип, свистене (при дишане)

stridulant ['stridjulənt]
1. зоол. цвъртящ, скръцлив (за насекомо)
2. мед. свирещ, свистящ, хрипкав

stridulate ['stridjuleit]
v зоол. цвърча, скърцам (за насекомо)

stridulation ['stridju'leiʃn]
n цвъртене, скърцане

stridulous ['stridjuləs]
a рязък, пронизващ (за глас)

strife [straif]
1. борба, спор, несъгласие, кавга
2. съперничество, съревнование

strigose ['straigəs]
1. бот. окосмен, люспест (за лист и пр.)
2. зоол. набразден, на ивици/резки (за насекомо)

strike [straik]
I. 1. v (struck, struck, stricken) удрям (се), блъскам (се), сблъсквам (се) (on, against о, в, с)
2. удрям. нанасям удар (с ръка, оръжие и пр.)
STRIKE while the iron is hot желязото се кове, докато е горещо
3. прострелвам. промушвам
4. воен. удрям, нападам
5. удрям (клавиш, акорд и пр.), дръпвам (струна)
to STRIKE to the heart забивам нож в сърцето (и прен.)
to STRIKE hands/a bargain сключвам сделка, постигам споразумение
6. поемам, хващам, тръгвам по (път)
to STRIKE to the left завивам наляво
7. удрям, поразявам, повалям (за болеcт, гръм и пр.)
всявам ужас (in, into у, в)
to be struck blind/deaf внезапно ослепявам/оглушавам
8. бия, удрям (за часовник), удрям (за час)
his hour has struck прен. часът му удари
9. правя впечатление
how did the film STRIKE you? какво впечатление ти направи филмът? какво мислиш за филма? it STRIKE s me that прави ми впечатление, че
it struck my eye направи ми впечатление, забелязах
it STRIKEs me as ridiculous вижда ми се/струва ми се смешно/абсурдно
the idea struck me that дойде ми наум/хрумна ми, че
10. натъквам се на, правя находка, откривам (залежи и пр.)
to STRIKE oil откривам петрол, прен. разг. забогатявам, удрям къоравото
to STRIKE it lucky разг. изваждам късмет, щастието ми се усмихва
to STRIKE it rich забогатявам неочаквано
to STRIKE home удрям/попадам на място, улучвам, прен. постигам желания резултат
11. паля (се), запалвам (се), драсвам (кибрит), шраквам (запалка)
to STRIKE fire/sparks/light out of вадя искри от (кремък и пр.), прен. накарвам (някого) да блесне (в разговор и пр.)
12. сека, изсичам (монети, медали)
13. свивам (платно на лодка, знаме), вдигам лагер
14. стачкувам
15. заемам поза
16. изравнявам (мярка за жито и пр.)
17. правя (баланс), намирам (средно число)
18. съставям (жури и пр.)
19. сключвам (сделка)
20. клъввам (за риба), ухапвам (за змия и пр.), засичам (с въдица)
21. вкоренявам (се), пониквам, хващам се (за растение), закрепвам се за скала (за мида)
22. образувам, описвам (кръг, дъга), тегля (черта)
23. прониквам (за светлина), пронизвам (за студ)
просмуквам се, избивам (за влага) (through през)
24. зачерквам, задрасквам
25. воен. предавам се
26. ам. воен. служа като ординарец
strike at посягам да ударя, прен. посягам на (свободи и пр.)
to STRIKE at the root of прен. опитвам се/мъча се да изкореня, изкоренявам
strike back отвръщам на удара с удар, не оставам длъжен
strike down повалям, събарям, убивам (за болест и пр.) (и прен.)
strike in удрям, засягам, прониквам в (за болеcт и пр.), обаждам се, намесвам се (в работа, разговор и пр.)
strike off отсичам, заличавам, зачерквам (от списък на адвокати, лекари и пр.), отпечатвам (екземпляр копие), ам. правя (нещо) добре и с лекота
5. ам. описвам (нещо) ясно и точно
strike on попадам на, идва ми/хрумва ми внезапно (идея), осветявам (за светлина)
to be struck on влюбен съм в
strike out замахвам, удрям (at по)
to STRIKE out right and left удрям безразборно/наляво и надясно
поемам/заплувам енергично (for, towards към) (за плувец), започвам, предприемам
to STRIKE out for oneself заработвам самостоятелно, ставам самостоятелен
to STRIKE out on a new plan започвам да прилагам нов план, измислям, изобретявам
to STRIKE out on a line of one's own проявявам оригиналност/самобитност, вървя по свой път, задрасквам, зачерквам
strike through задрасквам, зачерквам
strike up запявам, засвирвам, започвам, завързвам (разговор, познанство, приятелство и пр.)
II. 1. стачка, стачкуване
to be (out) on STRIKE стачкувам
to come/go out on STRIKE излизам на/започвам стачка, стачкувам
2. нападение (особ. от въздуха)
3. неочаквака находка, прен. попадение, неочакван успех
lucky STRIKE щастливо откритие
4. гeoл., мин. посока, направление (на пласт)
5. тех. равнило
6. клъвване (на риба)
7. ам. сп. удар

strikebound ['straikbaund]
a парализиран от стачка (за завод, индустрия и пр.)

strike-breaker ['straikbreikə]
n стачкоизменник

strike-pay ['straikpei]
n надници, плащани на стачкуващи работници от профсъюзните фондове

striker ['straikə]
1. стачник
2. тех. чукач
3. рибар, който изстрелва харпун
4. тенис играч, който връща топката, футб. играч, който шутира
5. ударен инструмент
6. чукче (на стенен часовник), език (на камбана), ударник (на огнестрелно оръжие)
7. ам. ковач

striking ['straikiŋ]
1. поразителен, забележителен, удивителен
2. ударен, атакуващ
3. удрящ, биещ
a STRIKING clock часовник, който отбелязва часовете с биене

string [striŋ]
I. 1. връв, канап
on a STRING изцяло под влиянието/властта на
to have/keep someone on a STRING разг. въртя някого на пръста си, водя го за носа
2. тетива
to have two STRINGs to one's bow прен. имам и друг начин за постигане на целта си, не разчитам само на едно нещо
3. спортна категория
first STRING най-добър атлет/играч, атлет/играч от първи състав/от А отбор, прен. главна надежда/опора
second STRING дублъор, атлет/играч от втори състав/Б отбор, прен. друга възможност, алтернатива
4. струна (на цигулка и пр.) (и прен.)
to touch the STRINGs свиря (на арфа и пр.)
the STRINGs струнните инструменти в оркестър, щрайхът
to touch a STRING прен. засягам някаква струна/чувствително/болно място
5. кордаж (на ракета за тенис)
6. ширит, лента, връзка
7. жила, жилка, сухожилие
8. конец (на зелен фасул и пр.)
9. низ, наниз, сплит, връзка (маниста, лук и пр.), прен. ред, редица, върволица, поредица
10. разг. условие, ограничение
without/with no STRINGs attached безкористен, необвързващ, без предварителни условия/уговорки (за помощ, заем и пр.)
11. конен сп. коне, принадлежащи на един собственик
II. 1. снабдявам с канап/връв/тетива, слагам струни (на цигулка и пр.), настройвам (цигулка и пр.)
2. завързвам/пристягам с връв
3. нанизвам (маниста, гердан и пр.)
4. чистя (фасул) от конците
5. прен. стягам се, напрягам се
nerves strung up to the highest pitch с опънати до крайна степен нерви
6. точа се, ставам на конци (за лепило и пр.)
7. ам. разг. баламосвам, будалкам
string along разг. мамя, залъгвам
to STRING along with придружавам, съпровождам, верен/предан съм, доверявам се
string out нареждам/разполагам в дълга верига, движа се в колона/върволица
string up напрягам (воля и пр.), опъвам (нерви), окачвам на връв
sl. обесвам, подготвям, подстрекавам

string alphabet ['striŋ'ælfəbet]
n азбука за слепи (с възли на връв)

string bag ['striŋbæg]
n пазарска мрежа

string band ['striŋbænd]
n струнен оркестър

string base ['striŋ,beis]
n контрабас

string bean ['striŋbi:n]
n бот. зелен фасул (Phaseolus vulgaris)

string-board ['striŋbɔ:d]
n странична дъска на стълба

string-course ['striŋkɔ:s]
n apх. междуетажен корниз/перваз/пояс/мулюра

stringed [striŋgd]
a струнен (за инструмент)
four STRINGED четириструнен

stringency ['strindʒənsi]
1. строгост (на правила, разпоредби)
2. сила, убедителност (на довод и пр.)
3. недостиг, липса (на пари)

stringendo [strin'dʒendou]
adv муз. с ускоряващо се темпо

stringent ['strindʒənt]
1. строг (за правилник и пр.)
2. неоспорим (за довод и пр.)
3. фин. ограничен (за пазар, средства)

stringer ['striŋə]
1. акордъор
2. надлъжна греда
3. тех. подпорна греда (на мост)
4. геол. жила
5. жур. нещатен дописник

string-halt ['striŋhɔ:lt]
n вет. шпат

stringiness ['striŋinis]
1. жилавост (на месо)
2. лепкавост

string-piece ['striŋpi:s]
n хоризонтална носеща/съединителна греда

string quartet ['striŋkwɔ:'tet]
n муз. струнен квартет

string tie ['striŋtai]
n много тясна вратовръзка

string vest ['striŋvest]
n (едро) мрежест потник

stringy ['striŋi]
1. твърд, жилав, жилест
2. гъст, лепкав, точещ се

strip [strip]
I. 1. лишавам от собственост/принадлежност/ранг и пр
2. оголвам (къща и пр.) от мебелировка/ (легло) от завивки/ (кораб) от съоръжения/ (дърво) от кора и клони
to STRIP (down) разглобявам (машина и пр.) за преглед/поправка, отстранявам (боя) с разтворител
3. обирам (плодове на дърво, пари на човек)
4. събличам (се)
to STRIP someone to the skin събличам някого съвсем гол
STRIPped to the waist гол до кръста
5. издоявам до капка (крава и пр.)
6. повреждам, изхабявам (нарез, зъби на колело)
7. воен. мор. демонтирам
8. остригвам (куче)
II. 1. ивица (вода, земя, хартия и пр.), лента
metal STRIP желязна шина
comic STRIP комичен/приключенски и пр. разказ в рисунки, комикс
2. разг. дрехи, носени от членове на футболен отбор
to tear someone off a STRIP sl. смъмрям/порицавам гневно някого
III. v (-pp-) режа/нарязвам на ивици

stripcartoon ['strip,ka:'tu:n]
n (вестник, поместващ) комичен/приключенски роман в рисунки

stripe [straip]
1. рязка, райе, шарка (на тигър и пр.)
2. раиран плат
blue with a white STRIPE син плат/синъо на бели райета
3. нашивка, шеврон
to get/lose a STRIPE произведен/понижен съм
4. отпечатък/белег от камшик
5. ост. удар с камшик
6. ам. вид, тип, категория
7. рl разг. тигър

striped [straipt]
a раиран, на райета, на резки

striper ['straipə]
1. n воен. sl. лице с военен чин
2. флотски офицер
3. сержант

strip-lighting ['striplaitiŋ]
n ел. луминесцентно осветление

stripling ['stripliŋ]
n младеж, ам. юноша

stripper ['stripə]
1. тех. стрипер-кран
2. вид комбайн
3. тех. мънач
4. sl. кабаретна артистка, която постепенно се съблича гола

strip-tease ['stripti:z]
n кабаретен номер, при който изпълнителката постепенно се съблича гола, стриптийз

stripy ['straipi]
a на резки/райета, раиран

strive [straiv]
1. стремя се, правя усилия, опитвам се
2. боря се (с противник, трудност, изкушение и пр.) (with, against)

striving ['straiviŋ]
n усилия, борба, стремеж (for)

strobile ['stroubil]
n бom. борова шишарка, шишарковиден цвят

stroboscope ['stroubəskoup]
n опт. стробоскоп

strode вж. stride

stroke [strouk]
I. 1. удряне, удар (и прен.), мед. припадък, пристъп, удар (апоплектичен и пр.)
a STROKE of genius гениално хрумване, чудесна идея
a STROKE of business изгодна сделка
a STROKE of lightning попадение на мълния
a clever STROKE прен. ловък ход, неочакван резултат
I haven't done a STROKE of work не съм свършил нищо, не съм си мръднал пръста
2. удар (на часовник, сърце и пр.)
3. прен. удар, нещастие, беда
4. загребване (при гребане, плуване)
the swimming STROKEs плувни стилове
5. удар, плясък, размах (на крилe)
6. единично движение, замах (на четка, перо, бутало и пр.)
at a STROKE с един замах/удар
7. тънка линия/черта, щрих
with one STROKE of the pen с едно драсване на перото, само с един подпис
8. поглаждане с ръка, погалване, помилване
9. сп. първи гребец
to be off one's STROKE не се представям добре (със свирене, игра и пр.)
II. 1. гладя/поглаждам с ръка, милвам, галя
to STROKE someone down успокоявам/усмирявам гнева на някого
to STROKE someone (up) the wrong way дразня/нервирам някого
2. първи гребец на лодка съм, определям темпото на гребане

stroll [stroul]
I. 1. разхождам се бавно/безцелно, шляя се, разкарвам се
2. странствувам (за meampaлна трупа и пр.)
II. n разходка
to go for/take a STROLL разхождам се, поразтъпквам се

stroller ['stroulə]
1. разхождащ се човек
2. скитник, бродяга
3. детска спортна количка
4. странствуващ артист, музикант и пр

strolling ['strouliŋ]
a бродещ, странствуващ (артист, музикант)

stroma ['stroumə]
n (pl-mata) биол. основна съединителна тъкан, строма

strong [strɔŋ]
1. силен, твърд (и прен.)
a STRONG candidate сериозен кандидат
STRONG drink алкохолно питие
STRONG measures решителни/драстични мерки
to have STRONG nerves имам здрави нерви
to be STRONG in добър, силен, сведущ съм по
to be STRONG in the affections of people обичан съм от всички
STRONG language обидни/силни думи, ругатни, хули
the STRONG point of силното място/силата на
STRONG evidence убедително доказателство
STRONG resemblance голяма прилика
STRONG style сбит, стегнат изразителен стил
2. здрав, як, издръжлив
a STRONG castle здраво укрепена крепост
STRONG fellow здравеняк
STRONG eyes добро зрение
STRONG in health в добро здравословно състояние
to grow STRONGer засилвам се, укрепвам
the STRONG здравите/силните хора
3. неоспорим, необорим (за аргумент и пр.)
4. със силна миризма, зловонен
STRONG cheese миризливо/пикантно сирене
STRONG butter гранясало масло
5. многоброен, на брой
a STRONG army многочислена армия
an army 100 000 STRONG армия, наброяваща 100 000 души, стохилядна армия
6. голям, горещ (за привърженик)
7. грам. силен (за глагол, склонение), фон. ударен
8. търг. растящ, покачващ се, задържащ се висок (за цена, курс)
9. фот. контрастен
10. силен, остър, рязък (за вкус, мирис и пр.)
to be STRONG on something придавам особено голямо значение на нещо
STRONG meat прен. костелив орех
the STRONGer sex силният пол, мъжете
to be going STRONG продължавам да съм в добро здраве/състояние
to come/go it STRONG разг. нямам мярка, не се спирам пред нищо, прекалявам, преувеличавам, пресилвам

strong-arm ['strɔŋa:m]
I. a разг. брутален, насилнически (за метод, тактика и пр.)
II. v употребявам груба сила/насилие, нападам
III. n употреба на сила
by the STRONG ARM чрез сила/насилие

strong-box ['strɔŋbɔks]
n каса за ценности, сейф

stronghold ['strɔŋhould]
n укрепление, крепост
прен. опоpa

strong interaction ['strɔŋintə'rækʃn]
n физ. силно взаимодействие между някои елементарни частици

strongish ['strɔŋiʃ]
a доста силен

strongly ['strɔŋli]
adv силно, решително, енергично

strong-minded ['strɔŋmaindid]
1. с жив/остър ум
2. енергичен, решителен, самостоятелен

strong-point ['strɔŋpoint]
1. специално укрепена отбранителна позиция, опорна точка
2. прен. това, в което е силата на някого/в което е най-добър, отличителна способност

strong-room ['strɔŋrum]
n помещение за съхраняване на ценности, трезор

strong suit ['strɔŋsju:t]
1. бридж u пр. силен цвят
2. прен. това, в което човек е най-добър/в което е силата му

strontia ['strɔnʃə]
n хим. стронциев окис

strontium ['strɔnʃəm]
n хим. стронций
STRONTIUM 90 силно радиоактивен изотоп на стронция (съдържащ се в праха при атомна експлозия)

strop [strɔp]
I. 1. ремък/каиш за точене, точило
2. мор. строп
II. v (-pp-) точа на ремък/с точило

strophanthin [strə'fænθin]
n фaрм. строфантин

strophe ['stroufi]
n строфа, стихове

strophic ['stroufik]
a строфичен, съставен от строфи

stroppy ['strɔpi]
a sl. сърдит, ядосан, раздразнителен, труден, мъчен (за човек)

strove v p.t. от strive

struck v p.t. от strike

structural ['strʌktʃərəl]
1. структурен
2. eз., псих. и пр. структурален (за лингвистика и пр.)
3. строителен (за инженерство, материалu и пр.)
STRUCTURAL steel строителна стомана
4. тектоничен

structuralism ['strʌktʃərəlizm]
1. псих. структурализъм
2. структурална лингвистика

structure ['strʌktʃə]
1. структура, строеж, устройство, постройка (на художествено произведение и пр.)
2. голяма сграда/постройка

structureless ['strʌktʃəlis]
a биол. геол. аморфен

strudel [stru:dl]
n щрудел
apple STRUDEL щрудел с ябълки

struggle [strʌgl]
I. 1. боря се, преборвам се (with, against)
2. прен. напрягам се, мъча се, правя усилие
to STRUGGLE to one's feet изправям се/ставам с усилие/мъка
to STRUGGLE for a prize състезавам се/боря се за награда
to STRUGGLE along напредвам с мъка, разг. карам я някак си
to STRUGGLE in/out/through с мъка си пробивам път да вляза/изляза/премина
we STRUGGLEd through преодоляхме всички трудности/препятствия
struggle away отскубвам се (и прен.)
struggle into навличам (дреха), с мъка заемам (място, положение)
struggle up с голямо усилие/едва изкачвам (връх, склон и пр.)
II. 1. борба, преборване (и прен.) (with с, for за), бой
hand-to-hand STRUGGLE ръкопашен бой
to give in without a STRUGGLE предавам се без всякаква съпротива
2. борба, усилие
the STRUGGLE for existence/life борба за съществуване (и биол.)

struggling ['strʌgliŋ]
a борещ се (особ. прен.)
STRUGGLING artist мизерствуващ художник

strum [strʌm]
I. v (-mm-) дрънкам (на пиано, китара и пр.)
II. n дрънкане (на пиано, китара и пр.)

struma ['stru:mə]
1. скрофули, гуша, мед. скрофулоза
2. бот. леко удебеление в основата на орган

strumose ['stru:mous]
a заболял от струма, скрофулозен

strumpet ['strʌmpit]
n ост. проститутка

strung вж. string

strut [strʌt]
I. v (-tt-) ходя/стъпвам важно/наперено, перча се
II. n важна/наперена походка/стъпка
III. n стр. коса подпора, паянта
IV. v (-tt-) подпирам/подкрепям с коса подпора

struth [stru:θ]
int виж ти! ей богу! бога ми!

struthious ['stru:θiəs]
a зоол. щраусов

strychnic ['striknik]
a стрихнинов

strychnine ['strikni:n]
n стрихнин

strychnism ['striknizm]
n отравяне със стрихнин

stub [stʌb]
I. 1. пън
2. корен (на зъб)
3. малко парче, остатък (от нещо), угарка, къс молив
a STUB of a tail късо отрязана опашка
4. кочан (от билетu и пр.)
5. тех. коляно
STUB line тръбна наставка, щуцер
II. 1. изкоренявам пънове (обик. с up)
2. удрям крака си в нещо
3. подритвам
4. загасям (цигара, пура) чрез натискане в пепелник и пр. (обик. с out)
5. прочиствам (площ) от коренища

stubbed [stʌbd]
1. отсечен (за дърво), притъпен, скъсен
2. разчистен от пънове и коренища

stubble [stʌbl]
1. стърнище
2. набола/неизбръсната брада
a week's STUBBLE on his chin небръснат от една седмица

stubbly ['stʌbli]
1. покрит със стърнища
2. набол, четинест (за брада), стърчащ, щръкнал (за коса)

stubborn ['stʌbən]
1. крайно упорит, непреклонен, инат
2. неподатлив, труден за обработване

stubbornness ['stʌbənnis]
n упоритост, упорство, инат

stubby ['stʌbi]
1. нисък и набит
2. къс и дебел (за пръсти на ръка)

stucco ['stʌkou]
n хоросанова/циментова замазка/мазилка

stuccowork ['stʌkouwə:k]
n декоративна мазилка/замазка

stuck вж. stick

stuck-up ['stʌk'ʌp]
a разг. надменен, наперен, надут

stud [stʌd]
I. 1. расови коне, отглеждани за разплод
at STUD заеман за разплод срещу такса (за расов кон)
2. конезавод
II. 1. кабър, декоративен гвоздей с голяма глава
2. металическа плочка за маркировка (на пресечки и пр.)
3. копче за (подвижна) яка (на риза и пр.)
4. тех. разпорка (на верига), разделка, шайба
5. стр. стойка в дървена преграда
III. 1. притягам, приковавам
2. покривам/украсявам с едри гвоздей с големи глави
iron STUDded door дървена порта, украсена с ковани гвоздеи
3. обсипвам, осейвам
4. поставям стойка в дървена преграда

stud-book ['stʌdbuk]
n родословна книга на расови коне

studding-sail ['stʌdiŋseil]
n мор. допълнително платно, лисел

student ['stju:dənt]
1. студент
a law STUDENT студент по право, юрист
2. ам. ученик
3. ученолюбив човек
4. човек, който изучава внимателно/проучва нещо
5. учен
6. стипендиант

studentship ['stju:dəntʃip]
1. студентски години, студентство
2. стипендия

stud-farm ['stʌdfa:m]
n конезавод

stud-horse ['stʌdhɔ:s]
n жребец

studied ['stʌdid]
1. преднамерен, грижливо обмислен, предварително подготвен, умишлен
2. престорен, изкуствен
3. прекалено изискан, претенциозен (за стил и пр.)
4. ам. начетен

studiedly ['stʌdidli]
1. обмислено, преднамерено
2. престорено

studio ['stju:diou]
1. ателие, студио (на художник, фотограф и пр.)
2. рад., телев. кино студио
3. разтегателен диван

studious ['stju:diəs]
1. прилежен, усърден, работлив
2. старателен, грижлив (of, to с inf)
3. обмислен, преднамерен
4. подчертан

study ['stʌdi]
I. 1. изучаване, изследване, проучване
aSTUDY group работна група
2. и рl учение, учебни занимания, следване, наука
to make a STUDY of проучвам, изследвам
to finish one's studies завършвам следването си
3. есе, етюд, скица, музикално упражнение
4. грижа, внимание, старание
5. to be a quick/slow STUDY театр. бързо/бавно заучавам ролите си
6. работен кабинет, уч. читалня, занималня
7. обект/проблем за/заслужаващ проучване
II. 1. изучавам, изследвам, проучвам
2. уча, следвам
to STUDY for the bar следвам право
3. разглеждам внимателно и подробно (карта и пр.), проявявам интерес към
4. старая се, полагам грижи за
5. зачитам, почитам
6. уча наизуст, запаметявам (роля и пр.)
7. разгадавам. разчитам
8. размишлявам
9. обмислям

study-hall ['stʌdihɔ:l]
n уч. занималня

stuff [stʌf]
I. 1. материя, вещество
good/nasty STUFF хубаво/отвратително нещо
sweet STUFF сладки неща
lots of STUFF about it in the papers много/сума нещо има писано за това във вестнициге
his poems are poor STUFF стиховете му ca слаби
doctor'sSTUFF лекарство
rough STUFF разг. колоездачно състезание
sl. хулиганство
that's the STUFF xa така
точно така! браво
2. боклуци, сбирщина от предмети, непотребни вещи
3. all STUFF (and nonsense)! глупости
4. материал (u прен.), елементи, заложби, характер
do your STUFF покажи какво можеш, изкарай си номера
to know one's STUFF разбирам си от работата/занаята
there's good STUFF in him той e многообещаващ, има добри заложби
5. тех. уплътнителен материал
6. sl. пари
7. ост. вълнен плат
STUFF gown вълнена тога на младши адвокат
II. 1. тъпча, натъпквам (и прен.)
to STUFF oneself тъпча се, преяждам
2. пълня, напълвам (кокошка и пр.)
3. запълням, запушвам, пломбирам (зъб)
my nose is STUFFed up носът ми e запушен
4. препарирам
5. тъпча/натъпквам със знания (при подготовка за изпит)
6. пъхвам, мушвам
7. заблуждавам, подвеждам
8. sl. заразявам
9. ам. пол. пускам фалшива бюлетина в урната
10. вулг. съвъкуплявам се с жена

stuffed shirt ['stʌftʃə:t]
n разг. наперено нищожество

stuffiness ['stʌfinis]
n задуха, тежък/застоял въздух

stuffing ['stʌfiŋ]
1. тъпчене, натъпкване, пълнене
2. готв. пълнеж, плънка, фарш
3. материал за пълнене на възглавници, дюшеци и пр
4. тех. уплътняване, шайба
to knock/take/beat the STUFFING out of someone разг. смазвам/съсипвам/разпердушинвам някого, смачквам фасона на някого, оборвам нечии доводи, отслабям/измарям/изтощавам някого, оставям го без сили (за болест и пр.)

stuffing-box ['stʌfiŋbɔks]
n тех. салник

stuffy ['stʌfi]
1. задушен, непроветрен (за помещение), застоял (за въздух)
2. разг. тесногръд, старомоден, безинтересен, скучен, мухлясал
3. разг. превзет, педантичен, докачлив, недоволен, нацупен, нелюбезен, зъл

stull [stʌl]
n ам. мин. подпора

stultification [stʌltifi'keiʃn]
1. омаловажаване, окарикатуряване
2. затъпяване

stultify ['stʌltifai]
1. правя да изглежда безсмислен/безполезен/нелогичен, омаловажавам, окарикатурявам
2. юр. доказвам невменяемостта на
3. разстройвам
4. свеждам до нула
5. правя да затъпее (умствено)

stum [stʌm]
I. n гроздов сок, шира, мъст
II. 1. спирам (cъc сяра и пр.) ферментацията на вино
2. подновявам ферментацията на вино (като добавям шира)

stumble [stʌmbl]
I. 1. спъвам се, препъвам се (over о, в)
2. запъвам се, запирам се, обърквам се, казвам/чета неуверено
3. извършвам прегрешение, греша
4. ост. озадачавам
stumble across натъквам се/попадам на
stumble against блъскам се/спъвам се в
stumble along вървя/тичам с неуверени стъпки, залитам, олюлявам се
stumble at озадачавам се/обърквам се от
stumble on/upon попадам/натъквам се неочаквано на
II. 1. препъване, залитане
2. прен. погрешна стъпка, грешка, прегрешение

stumbling-block ['stʌmbliŋblɔk]
n спънка, пречка, препятствие, трудност

stumer ['stju:mə]
1. n sl. фалшива монета/банкнота, невалиден чек
2. измама, провал
3. за нищо негоден човек

stump [stʌmp]
I. 1. дънер. пън
2. остатък от нещо
корен (нa зъб), изписан молив, угарка, ампутиран крайник
3. дървен крак
4. рaзг. крака, пергели, джонгъли
to stir one's STUMPs рaзг. размърдвам се, активизирам cе, забързвам
5. импровизирана трибуна
to go/be on/take the STUMP държа политически речи, водя агитация
6. крикет една от пръчките на вратата
to draw STUMPs приключвам играта
7. рl късо остригана щръкнала коса
8. жив. естомп, вишер
9. тежка стъпка
to run against a STUMP сблъсквам се с някаква трудност
to be up a STUMP aм. рaзг. в безизходно положение съм, не зная какво да правя
II. 1. очиствам от пънове
2. озадачавам, затруднявам, обърквам
to be STUMPed for an answer не зная как да oтговоря
3. вървя/стъпвам тежко/шумно/тромаво
4. спирам развитието на
5. крикет изваждам от играта
6. водя предизборна агитация
7. ходя/извървявам пеша (и to STUMP it)
8. отсичам, окастрям силно (дърво)
9. удрям се. препъвам се
10. жив. размазвам/разтривам с естомп
11. sl. оставам без пари
to be STUMPed без стотинка съм
12. aм. призовавам на съревнование, предизвиквам
stump along куцам, накуцвам, стъпвам тежко
stump in/out влизам/излизам куцешком/накуцвайки
stump up sl. плащам искана сума, изръсвам се

stumper ['stʌmpə]
1. крикет рaзг. вратар
2. разг. труден/затрудняващ въпрос
3. неразрешима задача

stumpy ['stʌmpi]
1. нисък и набит
2. къс и дебел (зa пръсти ни ръкa)
3. покрит/пълен с пънове (зa терен)

stun [stʌn]
1. зашеметявам
довеждам до безсъзнание (зa удaр)
2. изплашвам, смайвам, слисвам
3. проглушавам ушите (зa шум)
4. шокирам
5. sl. замайвам (зa рaдост, любов и пр.)

stung вж. sting

stunk вж. stink

stunner ['stʌnə]
1. разг. прекрасен/прелестен/изумителен човек/предмет
he is a STUNNER той е чудо, няма грешка
this hat is a STUNNER тази шапка е истинска прелест
she is a STUNNER тя е удивително красива
2. разг. голям майстор (на сладкиши, салати и пр.)

stunning ['stʌniŋ]
1. зашеметяващ, слисващ, шокиращ
2. поразително красив, очарователен, разкошен, смайващ

stunsail ['stʌnsel]
вж. studding-sail

stunt [stʌnt]
I. v спирам изкуствено растежа на, осакатявам (дърво, растение и пр.) (и прен.)
II. 1. разг. ефектен акробатически и пр. номер, действие, свързано с голям риск и изискващо ловкост и смелост
2. сензационна новина/реклама и пр
3. ав. фигура от висшия пилотаж
4. футб. смяна в позициите на защитниците с цел да се внесе объркване у противника
III. v ав. правя въздушна акробатика

stunted ['stʌntid]
a спрян в растежа/развитието си, закърнял

stunt man ['stʌntmən]
n кино дублъор на артист в сцени, свързани с опасност/ловкост

stupe [stju:p]
I. n горещ компрес, лапа
II. v слагам горещ компрес/лапа
III. n рaзг. глупак

stupefacient [stju:pi'feiʃnt]
1. n ам. притъпяващо сетивата средство
2. мед. упояващо/наркотично средство, опиат

stupefaction [stju:pi'fækʃn]
1. притъпяване
2. слисване, изумление

stupefy ['stju:pifai]
1. притъпявам, затъпявам, замайвам (за опиат)
2. вцепенявам (от страх и пр.)
3. изумявам, втрещявам, смайвам

stupendous [stju:'pendəs]
1. изумителен (особ. по размера)
2. удивителен, поразителен, слисващ

stupid ['stju:pid]
I. 1. глупав, бавно схващащ, тъп
2. безинтересен, безсмислен
3. зашеметен, замаян, затъпял (от пиянство, болка, сън и пр.)
II. n разг. глупак

stupidity [stju:'piditi]
n глупост, тъпота

stupor ['stju:pə]
1. унес, пълна апатия, полусъзнание
2. мед. вцепенение, ступор

stuporous ['stju:pərəs]
1. унесен
2. мед. вцепенен, в ступор

sturdied ['stə:did]
a вет. въртоглав (за овца)

sturdiness ['stə:dinis]
n якост, набитост, здравина

sturdy ['stə:di]
I. 1. здрав, жизнен, силен, як
2. твърд, решителен, енергичен, упорит
II. n вет. въртоглавие

sturgeon ['stə:dʒən]
n зоол. есетра (Acipenser)

stutter ['stʌtə]
I. 1. заеквам, пелтеча
2. говоря смутено/неуверено/със заекване
II. n заекване, запъване, пелтечене

stutteringly ['stʌtəriŋli]
adv със заекване/запъване

sty [stai]
I. 1. кочина, прен. много мръсно/замърсено място
2. прен. бардак
II. v затварям/запирам/държа в кочина
III. n ечемик на окото

Stygian ['stidʒiən]
a гр. мит. тъмен, мрачен, ужасен, страхотен

style [stail]
I. 1. изк. стил
2. маниер, начин (на писане, говорене и пр.)
3. вид, сорт, тип
that STYLE of behaviour, behaviour of that STYLE такова държане/поведение
4. изящество, изисканост, елегантност, шик, финес
to dress in STYLE обличам се изискано/с вкус
5. оригиналност, индивидуалност
6. великолепие, пищност, блясък, лукс
to live in (great/grand) STYLE живея в разкош/на широка нога
7. мода
8. кройка, модел, фасон, направа
in all sizes and STYLEs във всички номера/размери и модели
9. титла, звание, фирма
10. вж. stylus
11. резец/игла за гравиране, грамофонна игла, стилет
12. бот. пестик, плодник
13. стил (летоброене)
to do something in STYLE правя нещо, както подобава/със замах
to have no STYLE прост/съвсем обикновен съм
липcва ми изисканост (в облекло, държане и пр.)
II. 1. зова, назовавам, титулувам
2. оформям, конструирам (кола, уред и пр.)

stylet ['stailit]
1. малка кама, стилет
2. мед. стилет, сонда
3. зоол. четинест израстък/придатък

styli вж. stylus

styliform ['stailifɔ:m]
a зоол. шиловиден

styling ['stailiŋ]
1. оформление
2. стилистична обработка

stylish ['stailiʃ]
a моден, елегантен, изискан, стилен

stylishness ['stailiʃnis]
n елегантност, изисканост, шик

stylist ['stailist]
1. стилист
2. моделиер, декоратор

stylistic [stai'listik]
a стилов, стилистичен

stylistics [stai'listiks]
n pl с гл. в sing стилистика

stylite ['stailait]
n рел. стълпник

stylize ['stailaiz]
v изк. стилизирам

stylo ['stailou]
рaзг. stylograph

stylobate ['stailəbeit]
n арх. стилобат

stylograph ['stailəgra:f]
n автоматична писалка, стило

stylus ['stailəs]
1. ист. острие за писане
2. грамофонна игла (от сапфир и пр.)
3. бот. стълбче
4. стрелка на слънчев часовник, гномон

stymie ['staimi]
I. 1. голф стайми
2. прен. трудно/безизходно положение
II. v поставям в трудно положение, преча, попречвам, осуетявам (план, преговори и пр.)

styptic ['stiptik]
1. a кръвоспиращ
2. n кръвоспиращо средство

Styx [stiks]
n мит. реката Стикс (ограждаща ада)
to cross the STYX умирам

suability [sjuə'biliti]
n юр. подсъдност

suable ['sjuəbl]
a юр. подсъден

suasion ['sweiʒən]
n убеждаване
moral SUASION морално въздействие

suasive ['sweisiv]
a книж. убедителен

suave [swa:v]
1. учтив, вежлив, любезен, приветлив
2. привидно ласкав, подмилкващ се
3. благ, пивък (за вино)
4. успокояващ (за лекарство и пр.)

suavely ['swa:vli]
1. учтиво, любезно
2. ласкаво

suavity ['swa:viti]
1. приветливост, вежливост
2. (привидна) любезност/ласкавост
3. изисканост

sub [sʌb]
I. 1. по-ниско от
отдолу, под (subsoil, subtitle, subscribe)
2. подчинен, на второ място
по-долу от (по положение, значение, качество, степен и пр.) (sub-editor, substation)
поделение, подразделение от (subcommittee, subspecies)
3. непълно, ненапълно, не по нормата, в по-ниска степен
донякъде, малко нещо (subacid, subaudible, subhuman, subnormal)
4. почти като, приближаващ се до, граничещ със (subtropic, suburb)
II. 1. воен. нисш офицерски чин, подчинен
2. подводница
3. абонамент
4. заместник, заместител
5. заместник-редактор
6. аванс (от заплата)
7. ам. голям сандвич от дълга кифла
III. 1. замествам някого
2. sub-edit

subabdominal [sʌbəb'dɔminəl]
a подкоремен

subacid ['sʌb'æsid]
1. възкисел
2. прен. леко язвителен

subaerial [sʌb'ɛəriəl]
a повърхностен, надпочвен (за корени и пр.)

subaltern ['sʌbltən]
n нисш офицерски чин, подчинен

subaquatic [sʌbə'kwætik]
1. подводен
2. бот. отчасти воден

subaqueous [sʌb'eikwiəs]
a подводен

subarctic [sʌb'a:ktik]
a cyбарктичен

subastral [sʌb'æstrəl]
a земен

subatomic [sʌbə'tɔmik]
a отнасящ се до частици, по-малки от атома

subaudition [sʌbɔ:'diʃn]
n подразбиране, четене между редовете

subaverage [sʌb'ævəridʒ]
a под средното ниво

sub-basement [sʌb'beismənt]
n подсутеренен eтаж

subclass ['sʌbkla:s]
n биол. подклас, подгрупа

subcommittee ['sʌbkəmiti]
n подкомисия, подкомитет

subconscious [sʌb'kɔnʃəs]
1. a подсъзнателен
2. n подсъзнание

subconsciously [sʌb'kɔnʃəsli]
adv подсъзнателно

subconsciousness [sʌb'kɔnʃəsnis]
n подсъзнание

subcontinent [sʌb'kɔntinənt]
n субконтинент

subcontract [sʌb'kɔntrækt]
1. договор, съставящ част от друг договор
2. договор, преотстъпен от един предприемач на друг

subcutaneous [sʌbkju'teiniəs]
a подкожен

subdean [sʌb'di:n]
n заместник-декан

subdeb ['sʌbdeb]
aм разг. subdebutante

subdebutante [sʌb'debjuta:nt]
1. младо момиче, на което предстои да бъде въведено в обществото
2. момиче на 15-16 години

subdivide [sʌbdi'vaid]
v подразделям

subdivision [sʌbdi'viʒn]
n подразделяне, подразделение

subdominant [sʌb'dɔminənt]
n муз. четвъртата нота на диатоничната гама, субдоминанта

subdual [sʌb'djuəl]
n подчиняване, подчинение

subdue [səb'dju:]
1. покорявам, подчинявам, укротявам, усмирявам
2. намалявам, снишавам, смекчавам

subdued [sʌb'dju:d]
1. сломен, потиснат
2. унил, тих
3. убит (за цвят), омекотен (за светлина и пр.), сподавен (за глас, звук)

sub-edit [sʌb'edit]
v работя като помощник-редактор във вестник и пр

sub-editor [sʌb'editə]
n помощник-редактор (на вестник и np.)

suberect [sʌbi'rekt]
a почти изправен (за растение, храст)

suberin ['sju:bərin]
n основна съставка на корка

subfamily ['sʌbfæmili]
1. подсемейство
2. подгрупа на езиково семейство

subfreezing [sʌb'fri:ziŋ]
a отрицателен, под нулата (за температура)

subfusc [sʌb'fʌsk]
1. a възтъмен, убит (за цвят)
2. прен. незначителен, незабележителен

subgenus [sʌb'dʒi:nəs]
n (pl-nera) бот. зоол. поделение на род, състоящо се от няколко вида, подрод

subgrade ['sʌbgreid]
n стр. основа на пътна настилка, жп. земно платно

subgroup ['sʌbgru:p]
n подгрупа

subhead ['sʌbhed]
n подзаглавие

subhuman [sʌb'hju:mən]
a нечовешки, недостигнал човешко ниво, почти животински

subirrigation [sʌbiri'geiʃn]
n подпочвено напояване

subjacent [səb'dʒeisənt]
a лежащ/разположен под/по-ниско от

subject ['sʌbdʒikt]
I. 1. поданик, гражданин
2. грам. подлог
3. предмет, тема (на разговор и пр.), въпрос (за обсъждане, разискване)
on the SUBJECT of относно, що се касае до
while we are on the SUBJECT of тъкмо говорим за
to change the SUBJECT сменям темата на разговор
4. сюжет, тема, тематика
5. учебен предмет/дисциплина
compulsory/optional SUBJECTs задължителни/факултативни предмети
6. предмет, обект (на опит, проучване и пр.)
7. муз. тема, мотив
8. мед. пациент
9. мед. труп (при аутопсия)
10. повод, основание, причина, мотив
11. човек, субект
12. фил. субект
II. 1. зависим, несамостоятелен (за държава и пр.), подчинен, подвластен (на закон и пр.)
to be held SUBJECT намирам се в зависимост, държан съм в подчинение
2. предразположен (към простуда, заболяване и пр.)
склонен (to към), имащ тенденция
SUBJECT to anger гневлив
to be SUBJECT to temptation изложен съм/поддавам се лесно на изкушение
the trains are SUBJECT to delay when there is fog влаковете често правят закъснение, когато има мъгла
3. подлежащ (на обсъждане, одобрение, ратифициране и пр.)
the plan is SUBJECT to corrections планът може да претърпи известни корекции
the times of all trains are SUBJECT to alteration в разписанието на влаковете могат да бъдат правени промени
4. SUBJECT to при условие че, само ако (за валидност и пр.)
this is to be done SUBJECT to your approval това ще бъде направено само при положение че вие го одобрите/с ваше одобрение
III. 1. подчинявам, покорявам
2. подлагам (на разпит, критика, изтезания), излагам (на присмех)
3. представям, предоставям (за обсъждане)

subject catalogue ['sʌbdʒikt'kætəlɔg]
n предметен каталог

subject-heading ['sʌbdʒikt'hediŋ]
n предметен указател

subjection [səb'dʒekʃn]
1. покоряване, подчиняване, подчинение, зависимост, зависимо положение
to keep/hold in SUBJECTION държа в подчинение
to bring into SUBJECTION обуздавам, подчинявам
2. подлагане, подхвърляне (на анализ, критика и пр.)

subjective [səb'dʒektiv]
1. субективен, личен
2. грам. свойствен на/отнасящ се до подлога, подложен
SUBJECTIVE case именителен падеж

subjectiveness [səb'dʒektivnis]
n субективност

subjectivism [səb'dʒektivizm]
n фил. субективизъм

subjectivity [sʌbdʒek'tiviti]
1. субективност
2. субективизъм

subject-matter ['sʌbdʒikt'mætə]
n тема, въпрос, предмет, съдържание (на книга, реч, обсъждане и пр.)

subjoin [sʌb'dʒɔin]
v добавям накрая, прилагам, притурям, прикрепям

sub judice [sʌb'dʒu:disi]
1. лат. юр. още нерешен/неприключен, в процес на разглеждане (за дело)
2. подлежащ на обсъждане, нерешен, спорен (за въпрос, проблем)

subjugate ['sʌbdʒugeit]
v подчинявам, покорявам, поробвам

subjugation [sʌbdʒu'geiʃn]
n подчиняване, покоряване, поробване, подчинение

subjugator [sʌbdʒu'geitə]
n покорител, поробител, завоевател

subjunctive [səb'dʒʌŋktiv]
1. a подчинителен
2. n грам. подчинително наклонение, конюнктив

sublease ['sʌbli:s]
I. n договор за пренаемане
to have the SUBLEASE of пренаел съм
II. вж. sublet

sublessor [sʌb'lesə]
n наемател, който дава помещение/земя и пр. за пренаемане

sublet [sʌb'let]
v (-tt-) давам под наем помещение/земя и пр. на пренаемател

sublethal [sʌb'li:θəl]
a почти смъртоносен

sublieutenant [,sʌblef'tenənt]
n мор. младши лейтенант

sublimate ['sʌblimeit]
I. 1. хим. сублимирам
2. прен. пречиствам, възвисявам, идеализирам
II. 1. сублимат
2. пречистен/рафиниран продукт

sublimation [sʌbli'meiʃn]
n хим. сублимация, сублимиране

sublime [sə'blaim]
I. 1. благороден, издигнат, възвишен
2. грандиозен, величествен, поразителен, несравним
the SUBLIME Porte ист. Високата порта
3. сюблимен, върховен, краен
SUBLIME impudence безподобна безочливост, връх на нахалството
4. анат. повърхностен
5. поет. горд, надменен, високомерен
6. чист, пречистен, висококачествен
II. n the SUBLIME великото, възвишеното

sublimely [sə'blaimli]
adv грандиозно, сюблимно, блажено

subliminal [sʌb'liminəl]
1. псих. подсъзнателен, подпрагов
2. приеман подсъзнателно (за реклама и пр.)

sublimity [səb'limiti]
n величие, величественост, сюблимност

sublingual [sʌb'lingwəl]
a анат. подезичен

sublunary [sʌb'lu:nəri]
a намиращ се под луната, земен, светски

sub-machine-gun [,sʌbmə'ʃi:ngʌn]
n автомат, шмайзер

subman ['sʌbmən]
1. получовек
2. глупав/брутален човек

submarginal [sʌb'madʒinəl]
1. биол. разположен около краищата
2. прен. под необходимия минимум, непродуктивен, недоходен

submarine [sʌbmə'ri:n]
I. a подводен
II. 1. подводница
2. ам. голям сандвич от дълга кифла
III. v ам. потапям/торпилирам с подводница

submaxillary [sʌbmæk'siləri]
a анат. подчелюстен

submediant [sʌb'mi:diənt]
n муз. долна медианта, шеста степен

submerge [səb'mə:dʒ]
v потопявам (се), гмурвам (се), потъвам

submerged [səb'mə:dʒd]
a потопен, залян с вода, подводен
the SUBMERGED tenth тънещата в мизерия и дългове част от населението, декласираните

submergence [səb'mə:dʒəns]
n потапяне, потопяване, потъване

submerse [sʌb'məs]
вж. submerge

submersed a потопен, подводен

submersible a подводен

submersion n потопяване

submicroscopic [sʌb,maikrə'skɔpik]
a много малък, невидим с обикновен микроскоп

submission [sʌb'miʃn]
1. подчинение, покорност, послушание, отстъпване, отстъпчивост, смирение
2. даване, подаване, представяне (на документи и пр.)
3. in my SUBMISSION юр. според моята теза, аз твърдя

submissive [sʌb'misiv]
a покорен, смирен, послушен, хрисим
a man SUBMISSIVE to advice човек, който се вслушва в съвети

submit [səb'mit]
1. предавам, предоставям, отстъпвам
to SUBMIT oneself to предавам се във властта на, подчинявам се на
2. представям, предявявам (за мнение, обсъждане, решение и пр.)
to SUBMIT the case to a court отнасям случая до съда, завеждам дело
3. I SUBMIT that юр. аз твърдя, че
4. подчинявам се (to на), понасям, търпя
to SUBMIT to terms приемам условията
to SUBMIT to defeat примирявам се с поражението, преставам да се съпротивлявам
5. подлагам (на анализ, обработка и пр.)
to SUBMIT oneself to surgery подлагам се на операция

subnormal [sʌb'nɔ:məl]
a по-нисък/по-малък от нормалното, под нормата/нормалното (за температура, интелигентност и пр.)

suborbital [sʌb'ɔ:bitl]
a по-кратък/по-къс от една орбита

suborder [sʌb'ɔ:də]
n бот. подразред

subordinate [səb'ɔ:dinit]
I. 1. a подчинен, зависим (to), второстепенен, вторичен
SUBORDINATE clause грам. подчинено изречение
2. n подчинен
II. v подчинявам, правя зависим/второстепенен

subordinating [sʌ,bɔ:di'neitiŋ]
a грам. подчинителен (за съюз)

subordination [sʌ,bɔ:di'neiʃn]
n подчиняване, подчинение, зависимост, субординация (и грам.)

suborn [sə'bɔ:n]
n накарвам (някого) чрез подкуп и пр. да извърши незаконно деяние (особ. лъжесвидетелство)

subornation [sʌbɔ:'neiʃn]
n подтикване/скланяне чрез подкуп към незаконно деяние (особ. лъжесвидетелство)

suborner [sʌ'bɔ:nə]
n човек, който си служи с рушвети

suboxide [sʌb'ɔksaid]
n хим. окис, съдържащ минимално количество кислород, субоксид

subplot ['sʌbplɔt]
n лит. второстепенна сюжетна линия

subpoena [sə'pi:nə]
I. n юр. призовка
II. v юр. призовавам с призовка
to SUBPOENA a witness връчвам призовка на свидетел по дело

subpolar [sʌb'poulə]
a субполярен

subprogram ['sʌb'prougræm]
n ам. полусамостоятелна част от програма (за компюmър и пр.)

subregion ['sʌb'ri:dʒn]
n подрайон (на фауна и пр.)

subreption [səb'repʃn]
n премълчаване, укриване, преиначаване

subrogation [sʌbrɔ'geiʃn]
n заменяне (особ. на кредитор)

sub rosa [sʌb'rouzə]
a лит. таен, строго поверителен (за съобщение и пр.)

subscribe [səb'skraib]
1. подписвам (писмо, документ и пр.)
2. подписвам (петиция и пр.)
3. участвувам в подписка
4. абонирам се (за вестник, списание) (to)
5. to SUBSCRIBE to присъединявам се (към мнение, предложение), съгласявам се с, одобрявам, подкрепям (теория, становище)
6. to SUBSCRIBE for a book записвам се за книга преди излизането и от печат

subscriber [səb'skraibə]
1. участник в подписка/петиция и пр
2. абонат (на вестник, списание, телефон и пр.)

subscription [səb'scripʃn]
1. подпис, подписване
2. подписка, доброволна вноска, лепта
3. абонамент
to take out a SUBSCRIPTION to a paper абонирам се за вестник
4. членски внос (за организация, клуб и пр.)
a SUBSCRIPTION concert концерт за абонати

subsection [sʌb'sekʃn]
n подсекция, подраздел

subsequent ['sʌbsikwənt]
a следващ, по-сетнешен, последващ, добавъчен
SUBSEQUENT claims допълнителни претенции
SUBSEQUENT payment допълнително (за)плащане
SUBSEQUENT upon като резултат от

subsequently ['sʌbsikwəntli]
adv впоследствие, после, сетне, след това

subserve [səb'sə:v]
v подпомагам, съдействувам на (цел, намерение)

subservience [səb'sə:viəns]
1. раболепие, подлизурство, сервилност
2. робуване, сляпо придържане (към мода и пр.)
3. съдействие, помощ (за някаква цел)

subservient [səb'sə:viənt]
1. раболепен, сервилен
2. подчинен, подвластен
3. съдействуващ, спомагащ, помощен, спомагателен

subshrub ['sʌbʃrʌb]
n малък/нискорастящ храст

subside [səb'said]
1. утихвам, стихвам, преставам, отминавам (за буря, гняв и пр.)
2. падам, спадам (за температура, вода и пр.)
3. утаявам се (за вода)
4. улягам, слягам се (за почва)
5. поддавам, хлътвам (за ограда), затъвам, потъвам (за кораб)
6. шег. отпускам се, намествам се, потъвам (в кресло и пр.)
7. преминавам от едно действие/състояние към друго
to SUBSIDE into walk преминавам в ход/вървеж (след тичане)
to SUBSIDE into silence замлъквам, потъвам в мълчание

subsidence [səb'saidəns]
n стихване, спадане и пр. (вж. subside)

subsidiary [səb'sidiəri]
I. 1. допълнителен, спомагателен, помощен
SUBSIDIARY company филиал
SUBSIDIARY stream приток (на река и пр.)
2. от второстепенно значение
3. субсидиран
II. 1. помощник, помагач
2. филиал

subsidize ['sʌbsidaiz]
v субсидирам

subsidy ['sʌbsidi]
n субсидия, дотация

subsist [səb'sist]
1. живея, преживявам, храня се, издържам се, препитавам се, съществувам
she SUBSISTs on milk тя се храни само с мляко
he SUBSISTs by begging той се препитава с/живее от просия
2. продължавам да съществувам, запазвам се, оцелявам (за обuчаи, прeдразсъдъци и пр.)
3. издържам, поддържам, изхранвам

subsistence [səb'sistəns]
1. съществуване
прeпитание, прехрана
SUBSISTENCE level/wages ниво/заплата, позволяваща задоволяване само на най-насъщните нужди
SUBSISTENCE allowance/money продоволствени/командировъчни пари
SUBSISTENCE farming земеделие, едва стигащо за задоволяване на собствените нужди
2. (means of) SUBSISTENCE средства за съществуване

subsoil ['sʌbsɔil]
n подпочва

subsonic [sʌb'sɔnik]
a по-малък от скоростта на звука (за скорост)

subspecies ['sʌbspi:ʃi:z]
n биол. подвид, подразделение

substance ['sʌbstəns]
1. вещество, материя, плътност, твърдост
2. фил. субстанция
3. съдържание, същност, същина
in SUBSTANCE по същина/същество, в общи линии, на практика
an argument of little SUBSTANCE слаб/несъстоятелен аргумент
4. реалност, действителност, реална стойност/ценност
to drop/throw away the SUBSTANCE for the shadow оставям питомното да гоня дивото
5. имущество, богатство, състояние
a man of SUBSTANCE богат/състоятелен човек

substandard [sʌb'stændəd]
1. под нормалния/изисквания стандарт
2. ез. извън рамките на/отклоняващ ce от общоприетата употреба

substantial [səb'stænʃəl]
1. реален, веществен
2. съществен, важен, значителен, голям, фактически, истински, основен, главен
SUBSTANTIAL agreement разбиране/съгласие по основните въпроси
3. хранителен, питателен (за храна), изобилен, задоволяващ, засищащ (за ядене)
4. здрав, траен, солиден, масивен
5. едър, пълен
6. богат, състоятелен

substantiality [səbstænʃi'æliti]
n реалност и пр. (вж. substantial)

substantiate [səb'stænʃieit]
1. привеждам факти/доводи/доказателства, потвърждавам, доказвам
2. придавам реална форма на, конкретизирам

substantiation [səb'stænʃi'eiʃn]
1. доказване
2. доказателство

substantival [,sʌbstən'taivəl]
a грам. употребяван като съществително, отнасящ се до/служещ за съществително, субстантивен

substantive ['sʌbstəntiv]
I. 1. самостоятелен, независим
2. грам. отнасящ се до съществителното, обозначаващ/изразяващ съществуване
the SUBSTANTIVE verb глаголът to be
noun SUBSTANTIVE съществително име
3. реален, веществен, траен, постоянен
4. съществен, важен
SUBSTANTIVE issues/motions въпроси/предложения по същество (не процедурни)
SUBSTANTIVE provisions оперативна част (на документ и пр.)
SUBSTANTIVE rank действително звание/ранг (не почетно и пр.)
SUBSTANTIVE law юр. материално/имуществено право
SUBSTANTIVE right основно/човешко право
5. изричен
6. самобитен, индивидуален
II. n грaм. съществително име, субстантив

substatially [səb'stænʃəli]
1. по същество, всъщност, в основата си
2. съществено, значително

substation ['sʌbsteiʃn]
n електрическа подстанция

substituent [səb'stitjuənt]
n хим. заместител

substitute ['sʌbstitju:t]
I. 1. заместник
2. заместител, сурогат, ерзац (for)
3. заместване, замяна
II. v замествам, заменям, подменям
to SUBSTITUTE for someone замествам някого временно
to SUBSTITUTE A for В замествам В с А
these goods may be SUBSTITUTEd for others тези стоки може да се заменят с други

substitution [sʌbsti'tju:ʃn]
1. замяна
заместване, субституция (и мaт.)
2. attr заместителен

substratum ['sʌbstreitəm]
1. долен слой/пласт
2. база, основа, субстрат

substructure ['sʌbstrʌktʃə]
1. n стр. основа, фундамент
2. долно строене (на път)

subsume [səb'sju:m]
v включвам, отнасям (under в, към) (клас, категория, правило)

subtenant ['sʌb,tenənt]
n пренаемател

subtend [səb'tend]
v геом. опирам се/отговарям на (за страна, хорда)

subterfuge ['sʌbtəfju:dʒ]
n увъртане, хитруване, уловка, претекст

subterminal [sʌb'tə:minəl]
a който се намира/става към края

subterranean [sʌbtə'reiniən]
1. подземен
2. (по) таен, скрит

subterraneous [sʌbtə'reiniəs]
вж. subterranean

subtil [sʌtl]
вж. subtle

subtile [sʌtl]
вж. subtil

subtilize ['sʌbtilaiz]
1. възвисявам, пречиствам, облагородявам
2. изострям (ум, чувство и пр.)
3. споря изкусно
4. впускам се в големи подробности/тънкости, мъдрувам, умувам

subtitle ['sʌbtaitl]
1. подзаглавие (на книга)
2. кино субтитър

subtle [sʌtl]
1. тънък, лек, фин, неуловим, едва доловим
2. остър, проницателен (за ум)
3. изтънчен, рафиниран
4. умел, изкусен, ловък, сложен
a SUBTLE device хитро/остроумно приспособление/средство
5. коварен, лукав

subtlety ['sʌtlti]
1. тънкост, финост, нежност, неуловимост
2. острота, проницателност (на ума, възприятията и пр.)
3. изкусност, ловкост
4. лукавство, коварство
5. изтънченост, изисканост, финес

subtonic [sʌb'tɔnik]
n муз. чувствителен тон, седма степен

subtopia [sʌb'toupiə]
n пренебр. типово застроени предградия

subtract [səb'trækt]
v мaт. изваждам (from от)

subtraction [səb'trækʃn]
n мaт. изваждане

subtrahend ['sʌbtrəhend]
n мат. умалител

subtropical [sʌb'trɔpikəl]
a cyбтропичен

subulate ['sʌbjulit]
a бот., зоол. тънък, заострен, шилест

suburb ['sʌbə:b]
1. предградие
2. pl околности на град

suburban [sə'bə:bən]
1. от/на/за предградията
2. npeнебр. ограничен, тесногръд, буржоазен, еснафски

suburbanite [sə'bə:bənait]
n жител на предградие

suburbia [sə'bə:biə]
1. n пренебр. предградия
2. жителите на предградията
3. манталитет на жител на предградие

subvention [səb'venʃn]
n подпомагане, помощ, субсидия, дотация

subversion [səb'və:ʃn]
1. подривна дейност
2. сваляне, смъкване (на правителство и пр.), събаряне, катурване
3. покваряване, гибел

subversive [səb'və:siv]
1. подривен, подмолен
2. разру-шителен, пагубен, гибелен

subvert [səb'və:t]
1. руша устои, събарям, свалям, катурвам
2. покварявам, разрушавам, погубвам

subway ['sʌbwei]
1. тунел, подлез
2. ам. подземна железница, метро
3. подземен канал (за инсталация)

subzero [sʌb'ziərou]
a отрицателен, под нулата (за температура)

succedaneum [sʌksi'deiniəm]
n (рl-ia) заместник, заместител

succeed [sək'si:d]
1. постигам целта си, успявам
2. процъвтявам, преуспявам, имам успех
удава ми се, съумявам (in с ger)
to SUCCEED in doing something успявам/съумявам да направя нещо
to SUCCEED with имам успех/успявам с
to SUCCEED as имам успех като (адвокат и пр.)
3. идвам след, (по) следвам, заемам мястото/приемник съм на, наследявам
to SUCCEED to a throne/an estate/a title/an office/a position наследявам трон/имение/титла/служба/длъжност
to SUCCEED oneself ам. преизбран съм на длъжност/пост
day SUCCEEDed day дните се нижеха един след друг

success [sək'ses]
n успех, сполука
without SUCCESS безуспешно
to be a SUCCESS имам успех, сполучвам, успявам
nothing succeeds like SUCCESS един успех влече след себе си друг

successful [sək'sesful]
1. сполучлив, благополучен
to be SUCCESSFUL имам успех, успявам, провървява ми
2. преуспял (в живота и пр.)

successfully [sək'sesfuli]
adv успешно, благополучно

succession [sək'seʃn]
1. последователност, редуване
in SUCCESSION поред, подред, наред
for days/years in SUCCESSION дни/години наред/една след друга
2. (непрекъсната) редица, поредица
a SUCCESSION of victories няколко победи една след друга
3. приемственост, право на наследяване (на титла, имот, трон и пр.)
SUCCESSION duty данък наследство
law of SUCCESSION закон за наследството
SUCCESSION of crops сеитбообръщение
4. приемници, наследници

successive [sək'sesiv]
a следващ, последващ, последователен

successively [sək'sesivli]
adv последователно, едно след друго

successor [sək'sesə]
n приемник, наследник, заместник

succinct [sək'siŋkt]
1. a сбит, стегнат, кратък и ясен (за стил)
2. препасан, плътно прилягащ (за дреха)

succory ['sʌkəri]
вж. chicory

succotash ['sʌkətæʃ]
n ам. ядене от (зелен) боб и зелена царевица

succour ['sʌkə]
I. 1. помощ, дадена във време на нужда
2. рl ост. подкрепления
II. v притичвам се на помощ на, (под) помагам, подкрепям

succuba ['sʌkju:bə]
n (pl-bae) мит. зъл дух, който се превръща на жена, за да се съвокуплява със спящи мъже

succulence ['sʌkjuləns]
1. сочност
2. сочна растителност

succulent ['sʌkjulənt]
I. 1. сочен, месест, вкусен
2. дебел и сочен (за стебла и листа)
II. n бот. растение с дебели и сочни стебла и листа (кактус и пр.)

succumb [sʌ'kəm]
1. поддавам се, не издържам, отстъпвам (to на, пред), победен съм, покорен съм/запленен съм (от красота, чар и пр.)
2. загивам, умирам (от нещо)
to SUCCUMB to grief/one's wounds, etc. умирам от скръб/от раните си и пр

such [sʌtʃ]
I. 1. такъв, подобен
SUCH a man, SUCH a one такъв човек
in SUCH cases в такива/подобни случаи
2. неопределено такъв какъвто
on SUCH a day as you may go в който/какъвто ден можеш да отидеш
3. като сравнение такъв
SUCH love as his такава голяма/искрена/неискрена и пр. (според контекста) любов като неговата
SUCH beauty as hers такава/толкова голяма хубост като нейната
4. определено, но неуточнено
in SUCH and SUCH place, at SUCH and SUCH time на такова и такова/еди-какво си място, в толкова и толкова/едиколко си часа
SUCH and SUCH a person такова и такова/еди-какво си лице
5. за усилване при възклицание и пр.
we had SUCH fun! колко весело прекарахме! толкова се веселихме
6. SUCH as като, като например
poets SUCH as Byron поети като (например) Байрон
insects SUCH as bees, etc. насекоми като пчелите и пр
7. SUCH as, SUCH that такъв, който/че/щото
her illness is not SUCH as to cause anxiety болестта и не e такава, че да буди тревога
his behaviour was SUCH that we all came to hate him държането му беше такова, че ние всички го намразихме
SUCH as it is такъв какъвто е, макар и недобър и пр.
you may use my car SUCH as it is можeш да използваш моята кола, макар и да не е толкова добра
II. 1. такъв
SUCH is his character такъв му e xaрактерът
SUCH is the case такъв e случаят
SUCH was my intention такова беше намерението ми
2. в съчет
SUCH as този/такъв който, тези/такива които
SUCH as live by begging тези, които се препитават с просия
all SUCH всички такива/от този род
and (all) SUCH и тем подобни
as SUCH като такъв, сам по себе си
the name, as SUCH, means nothing името, само по себе си, не значи нищо
3. такъв какъвто
I am sending you SUCH as I have изпращам ти такива, каквито имам
III. adv толкова, такова, така
SUCH a long time ago толкова отдавна
you gave me SUCH a fright толкова/така ме уплаши
SUCH nasty weather такова отвратително време

such-and-such pron еди-какъв си

suchlike ['sʌtʃlaik]
I. a разг. подобен, такъв, от този род
and SUCHLIKE и тем подобни
II. pron разг. някой/нещо от този/същия род
cinemas, theatres and SUCHLIKE кина, театри и други такива

suck [sʌk]
I. 1. суча, бозая, смуча (бонбон и пр.)
go and teach your grandmother to SUCK eggs на краставичар краставици не продавай
the pump SUCKs помпата гъргори, засмуква въздух
2. смуча, изсмуквам, всмуквам, абсорбирам
to SUCK dry изсмуквам до дъно, пресушавам, прен. изстисквам като лимон, изчерпвам, изтощавам
3. смуча, използувам, експлоатирам (знанията, ума и пр. на някого)
a SUCKed orange прен. изстискан лимон
4. поглъщам (въздух и пр.), черпя (знания, информация и пр.)
suck at смуча, всмуквам, дръпвам (от лула и пр.)
suck down поглъщам, повличам към дъното (за водовъртеж), глътвам, изпивам
suck in всмуквам, поемам, поглъщам, абсорбирам, поглъщам, повличам към дъното (за водовъртеж и пр.), ам. разг. вярвам всекиму, лековерен съм
sl. мамя, изигравам
to get SUCKed in подхлъзват ме на динена кора
suck out изсмуквам
to SUCK advantage out of извличам полза/изгода от
suck up всмуквам, поглъщам, абсорбирам, попивам, изпивам, допивам (чая си и пр.)
to SUCK up to someone уч. sl. подмазвам се на/угоднича пред някого
II. 1. сукане, бозаене, кърмене
a child at SUCK кърмаче, бозайниче
to give SUCK to кърмя, прен. поя, напоявам (за язовир и пр.)
2. (в) смукване, дръпване
to take a SUCK смуквам, посмуквам
to have/take a SUCK at one's pipe смуквам/дръпвам от лулата си
3. малка глътка
4. шум от сучене/смучене
5. sl. особ. р1 разочарование, неуспех, провал
what a SUCK! SUCKs! какъв крах! какво фиаско
6. уч. sl. бонбони, сладкиши

sucker ['sʌkə]
1. бозайник, сукалче (особ. малкото на кит или прaсенце)
2. зоол. смукателен орган, смукалце
3. паразит, търтей, готованец
4. бот. издънка, израстък
5. ам. захарно петле на клечка
6. ам. разг. неопитен младеж, наивник, лапни-шаран, ахмак
7. тех. смукателен клапан/тръба
бутало (нa помпа)

sucking ['sʌkiŋ]
1. сучещ, бозаещ
SUCKING child кърмаче, сукалче
2. гол, още неоперен (за птиче)
3. прен. млад, неопитен, начинаещ
SUCKING barrister млад адвокат, който още няма поверени дела
4. всмукващ

suckle [sʌkl]
1. кърмя, давам да бозае
2. откърмям, отхранвам

suckling ['sʌkliŋ]
n сукалче

suction ['sʌkʃən]
1. всмукване
2. attr всмукателен, вакумен
SUCTION pump смукателна помпа

suctorial [sʌk'tɔ:riəl]
1. зоол. смукателен, смучещ
2. анат. пригоден за сукане/смукване

Sudanese [su:də'ni:z]
1. a судански
2. n суданец

sudatorium [sjudə'tɔ:riəm]
n (pl-ia) лат. гореща въздушна/парна баня

sudatory ['sju:dətəri]
1. a мед. причиняващ изпотяване
2. n изпотяващо средство, парна баня

sudden [sʌdn]
I. a внезапен, ненадеен, неочакван, прибързан
SUDDEN death сп. продължение при равен резултат до отбелязване на гол, разг, решаване на (спорно) нещо чрез хвърляне на чоп
II. n all of a SUDDEN изведнъж, ненадейно, неочаквано
on a SUDDEN ост. внезапно

suddenly ['sʌdnli]
adv внезапно, ненадейно, неочаквано, изневиделица

suddenness ['sʌdnnis]
n внезапност, неочакваност

sudoriferous [sjudə'rifərəs]
1. анат. потен (за жлеза)
2. фарм. предизвикващ изпотяване, потогонен

sudorific [sjudə'rifik]
1. a изпотяващ, причиняващ изпотяване
2. n средство за изпотяване

suds [sʌdz]
1. n pl сапунена вода/пяна
to be/lie in the SUDS прен. закъсал/загазил съм
2. ам. sl. бира

sudsy ['sʌdzi]
a покрит/пълен със сапунена вода/пяна, пенест

sue [sju:]
1. давам под съд, съдя
to SUE to a lawcourt for damages съдя за щети, искам обезщетение по съдебен ред
2. прося, искам, умолявам
to SUE someone for mercy моля някого за пощада
to SUE for a divorce завеждам дело за развод
to SUE out измолвам, изпросвам, издействувам
3. ухажвам

suede [sweid]
I. n шведска/чортова кожа, велур
II. вж. suede

suet ['sjuit]
n околобъбречна лой (и за готвене)
SUET pudding вид варен пудинг с лой

suffer ['sʌfə]
1. страдам, мъча се, измъчвам се
2. търпя, претърпявам, понасям, изпитвам, пострадвам
3. позволявам, търпя, допускам, толерирам
4. получавам наказание, бивам наказан, излежавам наказание
to SUFFER for one's carelessness бивам наказан за нехайството си
5. позволявам, разрешавам

sufferable ['sʌfərəbl]
a поносим, сносен, търпим

sufferance ['sʌfərəns]
1. мълчаливо съгласие/разрешение
on SUFFERANCE приет/търпян, но нежелан
2. търпение, търпеливост
3. страдание

suffering ['sʌfəriŋ]
1. a страдащ
2. n страдание, мъка, болка

suffice [sə'fais]
v удовлетворявам, задоволявам, достатъчен съм, стигам
SUFFICE it to say that достатъчно e да се каже/ще се задоволя с това да кажа, че
that will SUFFICE това e достатъчно
one meal a day won't SUFFICE my boy едно ядене на ден не стига на моето момче

sufficiency [sə'fiʃnsi]
1. достатъчност, достатъчно количество, задоволеност, задоволяване
a SUFFICIENCY of food/fuel достатъчно количество храна/гориво и пр
2. ост. способност, умение

sufficient [sə'fiʃnt]
a достатъчен, задоволителен

sufficiently [sə'fiʃntli]
adv достатъчно, доволно

suffix ['sʌfiks]
I. n грам. наставка, суфикс
II. v прибавям наставка/суфикс

suffocate ['sʌfəkeit]
1. удушавам, задушавам
2. задушавам се

suffocation [sʌfə'keiʃn]
1. задушаване, удушаване
2. задух

suffocative ['sʌfəkətiv]
1. задушаващ, задушлив
2. задушен

suffragan ['sʌfrəgən]
n църк. помощник-епископ

suffrage ['sʌfridʒ]
1. пол. избирателно право, право на вот
2. гласуване, глас, вот

suffragette [sʌfrə'dʒet]
n ист. суфражетка

suffragist ['sʌfrədʒist]
n поборник за даване на избирателни права на жените

suffuse [sə'fju:z]
v разстилам се по, изпълвам, заливам (със сълзи, светлина и пр.)
evening sky SUFFUSEd with crimson обагрено с пурпур вечерно небе

suffusion [sə'fju:ʒn]
1. покриване, разстилане, нещо разстлано/залято, тънък слой
2. багра, краска, руменина

sugar ['ʃugə]
I. 1. захар
burnt SUGAR карамелизирана захар, карамел
SUGAR of milk хим. лактоза
2. хим. захароза, захарид
SUGAR of lead оловен ацетат
3. сладки думи, хвалба, ласкателство
she was all SUGAR and honey тя се разтапяше от любезност
4. aм. sl. пари
II. 1. подслаждам (и прен.)
2. лаская

sugar baby ['ʃugə'beibi]
n sl. възлюблена, сладур

sugar-basin ['ʃugəbeisin]
n захарница (за маса)

sugar beet ['ʃugəbi:t]
n захарно цвекло

sugar-bowl ['ʃugəboul]
вж. sugar-basin

sugar-candy ['ʃugəkændi]
n захарен бонбон, шекерче

sugar-cane ['ʃugəkein]
n захарна тръстика

sugar-coat ['ʃugəcout]
v покривам със захар, озахарявам, захаросвам, прен. подслаждам, предавам привидно хубав вид на

sugar-daddy ['ʃugədædi]
n aм. sl. богат възрастен мъж, покровител/ухажор на млади момичета

sugar-loaf 1. n буца захар
2. a конусовиден

sugar-maple ['ʃugəmeipl]
n захарен клен (Acer saccharum)

sugarplum ['ʃugəplʌm]
n кръгъл захарен бонбон, прен. подкуп

sugar-refinery ['ʃugəri'fainəri]
n захарна рафинерия/фабрика

sugar-shaker ['ʃugə'ʃeikə]
n захарница за поръсване с пудра захар

sugar-tongs ['ʃugətɔŋz]
n pl щипци за захар на бучки

sugary ['ʃugəri]
1. захарен, прeкалено сладък, сладникав (и прен.)
2. прекалено любезен, ласкателен, лицемерен

suggest [sə'dʒest]
1. внушавам, подсказвам, извиквам в съзнанието, навеждам на мисълта, споменавам
does this SUGGEST anything to you? говори ли ти нещо това? an idea SUGGESTs itself to me идва ми наум (такава) идея
his face SUGGESTed fear изразът на лицето му издаваше страх
2. изказвам предположение
do you SUGGEST I am a liar? да не би да искаш да кажет, че съм лъжец
3. предлагам, правя предложение
I SUGGEST that предполагам че, вярно ли е/не е ли вярно, че (при разпит)

suggestible [sə'dʒestibl]
1. податлив на внушение
2. който може да бъде внушен

suggestion [sə'dʒestʃən]
1. внушение, намек, подсказване, сугестия
full of SUGGESTION многозначителен, навеждащ (на, към размисъл и пр.)
2. лека следа/диря (от нещo)
a SUGGESTION of a foreign accent едва доловим чуждестранен акцент
blue with no SUGGESTION of green синъо без никакъв оттенък на зелено
3. съвет, идея, предложение, внушение
4. предположение
my SUGGESTION is that you were not there at the time предполагам/не е ли вярно, че не сте били там по това време
5. извикване на похотливи мисли/представи

suggestive [sə'dʒestiv]
1. показващ, сочещ, указващ
подтикващ (of)
this book is very SUGGESTIVE тази книга те подтиква към размисъл
SUGGESTIVE question юр. насочващ въпрос
2. извикващ/събуждащ неприлични представи/асоциации

suicidal [,su:i'saidl]
a самоубийствен, прен. гибелен, пагубен, убийствен (за политика и пр.)

suicide ['su:isaid]
I. 1. самоубийство
to commit SUICIDE самоубивам се
to commit political SUICIDE провалям се като политик/партия и пр
2. самоубиец
II. v самоубивам се

sui generis ['su:i:'dʒenəris]
a лат. своего рода, особен, уникален

sui juris ['su:i:'dʒuəris]
a пълнолетен, самостоятелен, дееспособен

suit [su:t]
I. 1. молба, искане, просба, прошение
to grant someone's SUIT удовлетворявам нечия молба
2. ухажване
to press/plead/push one's SUIT моля настоятелно, ухажвам упорито, пламенно
3. юр. иск, тъжба, съдебен процес, дело
to be at SUIT водя дело, съдя се
4. комплект, ансамбъл, сет
in SUIT with заедно с, в хармония/съгласие с
5. костюм (мъжки, дамски)
a two/three-piece SUIT костюм от две/три части/парчета, специално облекло (за работа, спорт и пр.)
in one's birthday SUIT шег. гол-голеничък, както ме е майка родила
6. картu цвят
long/short/strong SUIT дълъг/къс/силен цвят
to follow SUIT отговарям на боята/цвета, прен. последвам примера, постъпвам както постъпва някой преди мен, и аз правя това, което правят другите
II. 1. удобен/подходящ съм, прилягам/съответствувам на, хармонирам с
the day/hour doesn't SUIT me този ден/час не ми е удобен
they are perfectly SUITed for each other те ca родени един за друг
he is not SUITed for/to be a teacher не го бива/не е за учител
2. приличам, отивам, подхождам, подобавам
the new part SUITs him новата роля му подхожда
her new hat does not SUIT her новата и шапка не и отива
3. задоволявам, допадам/харесвам на, понасям на, полезен/благоприятен съм за, изгоден съм за
nothing SUITs her today днес не може да и се угоди
strong coffee doesn't SUIT him силното кафе му вреди
SUIT yourself избери си по вкус, направи/постъпи, както ти е удобно/приятно/както намериш за добре
4. приспособявам, пригодявам, съгласувам
to SUIT oneself to нагаждам се към/по
to SUIT the action to the word изпълнявам веднага обещанието/заканата си
5. обезпечавам, снабдявам
to SUIT oneself with something снабдявам се/запасявам се с нещо
to be SUITed with a situation имам работа, на служба съм

suitable ['su:təbl]
nодходящ, отговарящ на, удобен (for, to)
a most SUITABLE plan най-подходяща идея
SUITABLE to the occasion подходящ за случая

suitably ['su:təbli]
adv съответствуващо, съответно, подходящо

suitcase ['su:tkeis]
n куфар

suite [swi:t]
1. комплект, сет, гарнитура, серия, група
dining-room SUITE гарнитура за столова
2. апартамент (в хотел и пр.) (и a SUITE of rooms)
3. свита, ескорт
4. муз. сюита

suited ['su:tid]
a подходящ, годен (for, to за)

suiting ['su:tiŋ]
n плат/материя за костюми

suitor ['su:tə]
1. просител, молител, юр. ищец
2. поклонник, ухажор, кандидат

sulcate ['sʌlkeit]
a бот., анат. набразден, надиплен

sulcus ['sʌlkəs]
1. бразда, вдлъбнатина
2. анат. мозъчна гънка

sulfa вж. sulpha

sulfur вж. sulphur и пр

sulk [sʌlk]
I. v муся се, цупя се, мръщя се, чумеря се, сърдя се
II. n обик. рl цупене, сърдене
to be in the SULKs, to have (a fit of) the SULKs в лошо настроение съм, муся се, цупя се

sulky ['sʌlki]
I. 1. намръщен, намусен, мрачен, ядовит, потискащ (и за в реме и пр.)
2. злопаметен
3. бавен, муден (за движения и пр.)
II. n едноместна двуколка

sullage ['sʌlidʒ]
1. нечистотии, отпадъци
2. кална утайка

sullen ['sʌlən]
I. 1. мрачен, сърдит, навъсен, потиснат, враждебен
2. начумерен, потискащ, угнетяващ
3. бавен, муден
II. n ост. обик. рl мрачно настроение

sully ['sʌli]
I. v петня, цапам, замърсявам, оплесквам, прен. опетнявам, опозорявам, дискредитирам
II. n петно, белег

sulpha ['sʌlfə]
1. sulphonamides
2. attr.
SULPHA drugs сулфонамиди

sulphate ['sʌlfeit]
n хим. сулфат

sulphide ['sʌlfaid]
n хим. сулфид

sulphite ['sʌlfait]
n хим. сулфит

sulphonamides [sʌl'fɔnəmaidz]
n фарм. сулфонамиди

sulphur ['sʌlfə]
1. сяра
2. flowers of SULPHUR фaрм. серен прах
3. жълто-зелен цвят
4. зоол. жълта ливадна пеперуда (и SULPHUR butterfly)

sulphurate ['sʌlfəreit]
v третирам/опушвам със сяра, сулфурирам

sulphureous [sʌl'fjuəriəs]
1. сернист
2. жълто-зелен

sulphuretted [,sʌlfju'retid]
a напоен/съединен със сяра

sulphuric [sʌl'fjuərik]
a хим. серен
SULPHURIC acid cяpнa киceлинa, витриол

sulphurous ['sʌlfərəs]
1. хим. сернист
2. прен. нажежен, нагорещен, страстен
3. зъл, сатанински
4. адски

sulphury ['sʌlfəri]
a сероподобен, серен, сернист

sulsi вж. sulcus

sultan ['sʌltən]
1. султан
2. порода бели кокошки
3. бот. (sweet) SULTAN вид ароматно цвете (Centaurea moschata)

sultana [sʌl'ta:nə]
1. султанка
2. фаворитка, любимка
3. вид стафида без семки
4. sultan

sultanate ['sʌltənit]
n султанат, султанство

sultriness ['sʌltrinis]
n зной, пек, задуха

sultry ['sʌltri]
1. зноен, жарък, душен, прен. огнен, страстен
2. страшен, сензационен (за разказ)

sum [sʌm]
I. 1. сума
SUM total обща сума/сбор
2. същност
SUM and substance същина, квинтесенция
in SUM накратко казано
3. разг. аритметическа задача
to do SUMs решавам задачи по аритметика
4. ост. връх, връхна точка
II. v събирам, сумирам (и с up)
to SUM up the situation преценявам положението
to SUM up a person добивам впечатление от/съставям си преценка за/охарактеризирам някого

sumac ['su:mək]
n бот. смрадлика, тетра (Rhus)

summarily ['sʌmərili]
1. накратко
2. незабавно, безцеремонно

summarize ['sʌməraiz]
v резюмирам, обобщавам, повтарям накратко

summary ['sʌməri]
I. 1. сбит, сумарен, кратък, съкратен
2. юр. по съкратена процедура (за процес и пр.)
3. незабавен, безцеремонен
SUMMARY martial court ам. дисциплинарен съд
II. n резюме, сводка, извлечение, кратко изложение, конспект

summat ['sʌmət]
n sl., диал. нещо

summation [sə'meiʃn]
1. събиране
2. сумиране, обобщаване

summer ['sʌmə]
I. 1. лято
2. разцвет, зрелост
3. година
a girl often SUMMERs десетгодишно момиче
4. attr летен
St Martin's/St Luke's/Indian SUMMER сиромашко лято, прен. втора младост
II. n SUMMER (-tree) арх. напречна греда

summer house ['sʌməhaus]
1. лятна беседка (в парк и пр.)
2. вила

summerly ['sʌməli]
вж. summery

summer pudding ['sʌməpudiŋ]
n вид плодов сладкиш

summersault вж. somersault

summer school ['sʌməsku:l]
n университетски летни курсове

summer-time ['sʌmətaim]
1. лятно време, лято
2. лятно часово време

summery ['sʌməri]
1. летен
2. като/подхождащ за лято

summit ['sʌmit]
1. връх, било, най-висока част, прен. апогей, предел
2. SUMMIT (conference/meeting/talks) конференция/среща/разговори на най-високо равнище

summon ['sʌmən]
1. призовавам, извиквам, свиквам, повиквам (и в съд)
2. събирам, свиквам (и парламент)
SUMMON up събирам
to SUMMON a conference свиквам конференция

summons ['sʌmənz]
I. 1. повикване (в съд), призовка, съдебно известие
to serve a witness with a SUMMONS връчвам призовка на свидетел
2. воен. предложение/ултиматум за капитулация
II. v извиквам/призовавам в съда с призовка

sump [sʌmp]
1. клоака, канал за нечистотии
2. мин. водосборна яма, зумпф
3. тех. водоочистителна инсталация, маслено корито

sumpter ['sʌmptə]
n товарно животно
SUMPTER-horse товарен кон

sumptuary ['sʌmptjuəri]
a отнасящ се до разходи, контролиращ/ограничаващ частните разходи в интерес на държавата (за закон и пр.)

sumptuous ['sʌmptjuəs]
a разкошен, пищен, луксозен, разточителен, великолепен

sumptuousness ['sʌmptjuəsnis]
n богатство, разкош, пищност

sun [sʌn]
I. 1. слънце, слънчева светлина
in the SUN на слънце, на припек, прен. на/в благоприятно/топличко/изгодно място/положение
with/against the SUN по посока/обратно на часовата стрелка
under the SUN на земята, в света
to see the SUN жив съм, раждам се, виждам бял свят
to rise with the SUN ставам рано/в зори
his SUN is rising звездата му изгрява
his SUN is set времето/славата му мина, неговата свърши
to hail/adore the rising SUN подмазвам се на новата власт
to take the SUN разг. припичам се на слънце
a touch of the SUN лек слънчев удар
to take/sl. shoot the SUN мор. измервам височината на слънцето
to hold a candle to the SUN върша нещо съвсем излишно
2. поет. година, ден
3. небесно светило, обик. звезда-център на система
4. поет. изгрев
II. v (-nn-) излагам на слънце, подлагам на действието на слънчевите лъчи
to SUN oneself припичам се/грея се на слънце, прен. радвам се

sun and planet ['sʌnən'plænit]
a тех. планетарен (за механизъм)

sun-baked ['sʌnbeikt]
a изсушен/изпечен на/спечен от слънце

sun-bath ['sʌnba:θ]
n слънчева баня

sunbathe ['sʌnbeið]
v пека се на слънце, правя слънчева баня

sunbeam ['sʌnbi:m]
1. слънчев лъч
2. прен. човек, особ. дете със слънчев характер

sunblind ['sʌnblaind]
n навес над прозорец, сенник, щори

sun-bonnet ['sʌnbɔnit]
n ленена/памучна широкопола шапка за слънце

sunburn ['sʌnbə:n]
I. n почервеняване/почерняване/изгаряне от слънце
II. v почернявам/изгарям от слънце, добивам загар

sunburnt ['sʌnbə:nt]
a почернял/загоpял/обгорял/изгорял от слънце

sunburst ['sʌnbə:st]
1. проблясване на слънце иззад облаци
2. фойерверк/украшение и пр. във форма на слънце с лъчи

sundae ['sʌndi]
n плодов сладолед със сметана, бадеми и пр., мелба

Sunday ['sʌndi]
1. неделя
a month of SUNDAYs неопределено дълъг период/промеждутък от време
Show SUNDAY последният неделен ден преди годишния акт в Оксфордския университет
2. attr неделен, празничен
SUNDAY best, SUNDAY go-to-meeting clothes обик. шег. празничен костюм/премяна, най-хубавите дрехи
SUNDAY school църк. неделно училище
SUNDAY truth банална/изтъркана истина

sunder ['sʌndə]
v книж. разделям (се), разединявам, разтрогвам

sundew ['sʌndju:]
n бот. росянка (Drosera)

sundial ['sʌndaiəl]
n слънчев часовник

sun-disk ['sʌndisk]
n слънчев диск (като емблема на бог на слънцето)

sundog ['sʌndɔg]
n астр. лъжливо слънце, пархелий

sundown ['sʌndaun]
n залез слънце

sundowner ['sʌndaunə]
1. австрал. скитник, пристигащ във ферма след рабoтното време да търси подслон
2. ам. човек, упражняващ частна практика след работното време
3. разг. чашка алкохол на залез слънце

sun-dress ['sʌndres]
n деколтирана рокля без ръкави

sun-dried ['sʌndraid]
a изсушен на слънце (за плодове и пр.)

sundries ['sʌndriz]
n pl дреболии, джунджурии, това-онова

sundry ['sʌndri]
a шег. разни, различни, няколко

sunfast ['sʌnfa:st]
a ам. неизбеляващ (за боя и пр.)

sunfish ['sʌnfiʃ]
n зоол. риба луна (Mola mola)

sunflower ['sʌnflauə]
n бот. слънчоглед
the SUNFLOWER State ам. Канзас

sung вж. sing

sunglasses ['sʌngla:siz]
n pl очила за слънце

sun-hat ['sʌnhæt]
n широкопола шапка за слънце

sun-helmet ['sʌnhelmit]
n тропическа каска

sunk [sʌnk]
I. 1. хлътнал, потънал, потопен
2. разг. погубен, загубен
II. вж. sink

sunken ['sʌŋkən]
1. потопен, потънал, затънал, заседнал
SUNKEN rock подводна скала
SUNKEN battery воен. батарея, окопана в земята
2. хлътнал (за очи, бузи и пр.)

sun-lamp ['sʌnlæmp]
n кварцова лампа

sunless ['sʌnlis]
a мрачен, без слънце, усоен

sunlight ['sʌnlait]
n слънчева светлина
in the SUNLIGHT на слънце

sunlit ['sʌnlit]
a осветен/огрян отслънце (то)

sun lounge ['sʌnlaundʒ]
n остъклена веранда/стая и пр. (за повече слънце)

sunn [sʌn]
n индийски коноп, мадраски кълчища

sunnily ['sʌnili]
1. слънчево
2. весело, радостно, щастливо

sunny ['sʌni]
1. слънчев, осветен от слънцето
2. радостен, весел, лъчезарен, оптимистичен
the SUNNY side прен. веселата/оптимистичната страна на нещата
to be on the SUNNY side of thirty нямам още 30 години
to look on the SUNNY side of things оптимист съм
SUNNY side up изпържен само от едната страна (за яйце)

sun parlor ['sʌnpa:lə]
ам. sun lounge

sunproof ['sʌnpru:f]
1. непроницаем за слънцето
2. неизбеляващ

sunrays ['sʌnreiz]
1. слънчеви лъчи
2. мед. ултравиолетови лъчи (за нaгревки)
SUNRAYS treatment хелиотерапия

sunrise ['sʌnraiz]
n изгрев слънце

sun-roof ['sʌnru:f]
n подвижен капак в покрива на автомобил

sunset ['sʌnset]
1. залез слънце
at SUNSET на залез (слънце)
2. прен. залез

sunshade ['sʌnʃeid]
1. слънчобран, чадър
2. сенник, навес, тента

sunshine ['sʌnʃain]
1. слънчева светлина, слънце
in the SUNSHINE на слънце, на припек
2. слънчево време
3. прен. радост, щастие, процъфтяване, топлина, бодрост

sunshine roof ['sʌnʃainru:f]
вж. sun-roof

sunspot ['sʌnspɔt]
1. астр. слънчево петно
2. разг. слънчево кътче

sunstroke ['sʌnstrouk]
n слънчев удар, слънчасване

sun-tan ['sʌntæn]
n почерняване от слънцето, загар

sun-trap ['sʌntræp]
n закътано слънчево място, припек

sun-up ['sʌnʌp]
aм. sunrise

sunward ['sʌnwəd]
a обърнат/с лице към слънцето

sunwards ['sʌnwədz]
adv по посока на/към слънцето

sunwise ['sʌnwaiz]
adv по посока на часовниковата стрелка

sup [sʌp]
I. v (-pp-) поемам на малки глътки (супа, чай и пр.), сърбам, гълтам
II. n (малка) глътка, сръбване
a SUP of tea малко/една глътка чай
III. v вечерям
to SUP on/off bread and cheese вечерям с хляб и сирене
to SUP with Pluto умирам

super ['sju:pə]
I. 1. разг. от най-високо качество, чудесен, превъзходен
2. изключително умен/храбър/добър и пр
3. SUPER (-duper) sl. огромен, изключителен, великолепен, поразителен
4. търг. екстра качество
5. квадратен (за мерки)
II. разг. съкр. от superficial, superfine, supernumerary
supercargo, superfilm, superintendent, supervisor и др
III. 1. театр., кино статист
2. прен. човек, който е в повече/излишен, незначителен/нежелан човек
IV. n търг. тъкан/продукт от най-високо качество
V. pref свръх-, над-, най-

superable ['sju:pərəbl]
a преодолим

superabundance [,sju:pərə'bʌndəns]
n свръхизобилие, излишък

superabundant [,sju:pərə'bʌndənt]
a свръхизобилен, предостатъчен, излишен
SUPERABUNDANT population свръхнаселение

superadd [sju:pər'æd]
v прибавям, добавям, надбавям

superannuate [,sju:pər'ænjueit]
1. уволнявам поради негодност/старост, пенсионирам по (пределна) възраст
2. уч. изключвам/отстранявам поради надрастване на училищната възраст
3. прен. давам/предавам в архивата

superannuated [,sju:pər'ænjueitid]
1. остарял, престарял
2. разг. изостанал отвремето си, старомоден

superatomicbomb [sju:pərə'tɔmik'bɔm]
вж. superbomb

superb [sju'pə:b]
a великолепен, величествен, изключителен, превъзходен, блестящ, разкошен, прекрасен

superbomb ['sju:pəbɔm]
n воен. водородна бомба

supercargo [sju:pə'ka:gou]
n (pl-goes) мор. лице, отговарящо за продажбата и пр. на товара на търговски кораб

supercharge ['sju:pətʃa:dʒ]
1. претоварвам, пресилвам
2. тех. пълня с компресор

supercharger ['sju:pətʃa:dʒə]
n тех. компресор, уред, служещ за принудително пълнене

superciliary [sju:pə'siliəri]
a анат. намиращ се на/около веждата, надочен

supercilious [sju:pə'siliəs]
a презрителен, високомерен, надменен, горделив

superconductivity [,sju:pəkɔndʌk'tiviti]
n физ. свръхпроводимост

supercool ['sju:pəku:l]
v преохлаждам (се) (за течности пр.)

superdominant ['sju:pə'dɔminənt]
муз. submediant

supereminent ['sju:pə'reminənt]
a открояващ се с превъзходството си, изключителен

supererogation ['sju:pər,erɔ'geiʃən]
n престараване, пресилване

supererogatory a злишен

superfatted [sju:pə'fætid]
a прекалено мазен (за сапyн)

superficial [sju:pə'fiʃl]
1. повърхностен, бегъл
2. прен. несериозен, лекомислен, плитък, безсъдържателен, празен, привиден, външен
3. геол. алувиален, наносен
4. квадратен (за мярка)

superficiality [sju:pə,fiʃi'æliti]
n повърхностност, лекомислие

superficies [sju:pə'fiʃi:iz]
1. повърхност, повърхнина
2. външен вид, външност

superfilm ['sju:pəfilm]
n кино суперпродукция

superfine ['sju:pəfain]
1. извънредно фин/изтънчен
2. съвсем/прекалено тънък
3. търг. от най-високо качество

superfluity [sju:pə'fluiti]
1. изобилие, обилност
2. излишък
3. обик. рl излишество, разточителство

superfluous [sju:'pə:fluəs]
1. излишен, безполезен, ненужен
2. предостатъчен, прекален
3. разточителен

superheat [sju:pə'hi:t]
v тех. прегрявам (течност, пара)

superhet [sju:pə'het]
разг. superheterodyne

superheterodyne [sju:pə'hetərədain]
n суперхетеродинен радиоприемник

superhighway ['sju:pəhaiwei]
n ам. магистрала за ускорен трафик

superhuman [sju:pə'hju:mən]
a свръхчовешки

superimpose [sju:pərim'pouz]
v полагам върху, слагам отгоре, налагам

superincumbent [sju:pərin'kjumbənt]
1. лежащ/почиващ/разположен отгоре/върху
2. aм. окачен/висящ над

superinduce [,sju:pərin'dju:s]
1. въвеждам допълнително, привнасям
2. извиквам/предизвиквам допълнително

superintend [sju:pərin'tend]
v надзиравам, наглеждам, контролирам, завеждам, управлявам

superintendence [sju:pərin'tendəns]
n надзор, контрол, завеждане, управление

superintendent [,sjupərin'tendənt]
1. надзирател, надзорник
2. директор, управител, завеждащ
3. старши полицейски офицер

superior [sju:'piəriə]
I. 1. по-горен, по-висш, старши (to)
2. по-добър, превъзхождащ, надминаващ (по качество, количество и пр.), изключителен, ненадминат
SUPERIOR numbers числено превъзходство
SUPERIOR strength сила, имаща превес
SUPERIOR in speed to the rest по-бърз от останалите
3. издигнат, стоящ (to над)
недосегаем, недостижим (to)
to be/rise SUPERIOR to не се поддавам на/оставам глух за, преодолявам успешно
4. надменен, високомерен, горд, горделив
5. печ. напечатан/намиращ се над реда
6. бот., зоол. горен, разположен над/върху
SUPERIOR wings надкрилници (у насекоми)
II. 1. човек, по-горен по ранг/положение/способности и пр
2. началник, шеф, старши
3. игумен (и Father S.)
игуменка (и Mother/Lady S.)
4. печ. знак над печатния ред

superiority [sju:piəri'ɔriti]
1. n превъзходство
преимущество (to над, пред)
2. старшинство

superjet ['sju:pədʒet]
n ам. свръхзвуков реактивен самолет

superlative [sju:'pə:lətiv]
I. 1. a превъзходен, превъзхождащ/надминаващ всички
2. SUPERLATIVE (degree) грaм. превъзходна степен
II. n преувеличение, суперлатив
to speak in SUPERLATIVEs прeсилвам, преувeличавам

superlunary [sju:pə'lu:nəri]
1. намиращ се отвъд луната
2. небесен, неземен

superman ['sju:pəmæn]
1. свръхчовек
2. рaзг. изключително умен/способен и пр. човек

supermarket ['sju:pəma:kit]
n голям магазин на самообслужване за хранителни стоки и домакински потреби, супермаркет, супер

supernal [sju:'pə:nəl]
a поет. небесен, божествен, възвишен

supernatural [sju:pə'nætʃərəl]
a свръхестествен

supernumerary [sju:pə'nju:mərəri]
I. 1. излишен, ненужен, в повече
2. извънреден, допълнителен, извънщатен
II. 1. извънщатен/свръхщатен служител
2. временен заместник
3. театр., кино фигурант, статист

superphosphate [sju:pə'fɔsfeit]
n суперфосфат

superpower ['sju:pəpauə]
n noл. една от най-мощните велики държави

superprofit ['sju:pəprɔfit]
n свръхпечалба

supersaturate [sju:pə'sætʃureit]
v пренасищам (разтвор)

superscribe v надписвам, адресирам

superscription [,sju:pə'skripʃn]
n надпис, адрес

supersede [sju:pə'si:d]
1. замествам, заменям, заемам мястото на, измествам
gas has been SUPERSEDEd by electricity електричеството измести газта
to SUPERSEDE unskilled workers by skilled подменям неквалифицирани работници с квалифицирани
2. отстранявам от длъжност и пр
3. отменям, преустановявам, суспендирам

supersensible [sju:pə'sensibl]
a неуловим за сетивата, свръхестествен

supersonic [sju:pə'sɔnik]
a свръхзвуков (за скорост)

superstition [sju:pə'stiʃn]
n суеверие

superstitious [sju:pə'stiʃəs]
a суеверен

superstructure [sju:pə'strʌktʃə]
1. стр. надстройка
2. стр. частта на постройка над основите
3. фил. надстройка
4. стр. горно строене (на път)
5. надпалубни съоръжения

supertanker ['sju:pətæŋkə]
n огромен танкер

supertax ['sju:pətæks]
n прогресивно подоходен данък, допълнителен данък върху свръхпечалбите

superterranean [,sju:pətə'reiniən]
a надземен, живеещ на повърхността на земята

supervene [sju:pə'vi:n]
v идвам/настъпвам като последица/допълнение
следвам, последвам (on)

supervise ['sju:pəvaiz]
v надзиравам, наглеждам, ръководя

supervision [sju:pə'viʒn]
n надзор, наблюдение, ръководство
under the SUPERVISION of под надзора (ръководството) на

supervisor ['sju:pəvaizə]
1. надзирател, контролъор
2. ам. училищен инспектор

supervisory [,sju:pə'vaizəri]
a контролен, надзорен
SUPERVISORY body контролен орган

supine ['sju:pain]
I. 1. лежащ на гръб/възнак/проснат
2. обърнат с дланта нагоре (за ръка)
3. бездеен, муден, ленив, мързелив
4. ост. наклонен, полегат
II. n грам. супин

supper ['sʌpə]
n вечеря
the Last/Holy SUPPER peл. Тайната вечеря
to sing for one's SUPPER плащам си за полученото, отплащам се

supplant [sə'pla:nt]
v измествам, избутвам, изпъждам, вземам нечие място (особ. с хитрост)

supple [sʌpl]
I. 1. мек, гъвкав, еластичен
2. ловък, хитър, бързо приспособяващ се
3. податлив, отстъпчив, раболепен
II. v правя/ставам гъвкав и пр. (вж. supple)

supple-jack ['sʌpldʒæk]
1. бот. име на няколко увивни растения
2. гъвкаво бастунче

supplement ['sʌplimənt]
I. 1. допълнение, приложение, притурка (на вестник, списание и пр.), прибавка, добавка
2. мат. допълнителен ъгъл
II. v прибавям, допълвам, притурям

supplemental [sʌpli'mentl]
1. допълнителен, извънреден (за рейс и пр.)
допълващ (to, of)
SUPPLEMENTAL angle геом. допълващ ъгъл (до 180)
2. добавъчен
SUPPLEMENTAL estimates допълнитeлно отпуснати бюджетни суми

supplementary [sʌpli'mentəri]
a допълнителен, добавъчен, допълващ

suppletion [sə'pli:ʃn]
n ез. допълване, суплетивизъм

suppletive [sə'pli:tiv]
a ез. допълващ, суплетивен

suppliant ['sʌpliənt]
1. a умоляващ, умолителен
2. n смирен молител

supplicant ['sʌplikənt]
n молител

supplicate ['sʌplikeit]
v моля, умолявам

supplication [sʌpli'keiʃn]
1. смирена молитва
2. молба, жалба

supplicatory ['sʌplikətəri]
a умолителен, умоляващ

supplier [sə'plaiə]
n снабдител (човек, фирма и пр.)

supply ['sʌpli]
I. adv гъвкаво, еластично и пр. (вж. supple)
II. 1. снабдявам, запасявам (with с)
2. доставям (стоки и пр.), удовлетворявам (нужди)
3. запълвам, попълвам, замествам
4. давам, представям (доказателства и пр.)
5. тех. подавам (ток и пр.), захранвам, снабдявам
III. 1. снабдяване, продоволствие
2. наличност, запас, резерва
in short SUPPLY в недостиг, недостатъчен, дефицитен
3. рl припаси, продоволствие (особ. за армия)
food supplies хранителни припаси, съестни продукти
4. рl средства, отпускани за издръжка
5. търг. предлагане
SUPPLY and demand търсене и предлагане
6. тех. захранване, подаване, приток
SUPPLY pressure ел. напрежение на мрежата
7. временен заместник (особ. учител)

support [sə'pɔ:t]
I. 1. поддържам, подкрепям, подпирам, подпомагам, одобрявам, насърчавам
2. търпя, понасям, издържам (тежест. натиск и пр.)
3. издържам, давам издръжка на, обезпечавам
4. потвърждавам, подкрепям (теория и пр.)
5. театр. играя второстепенна роля
II. 1. поддръжка, подкрепа
to speak in SUPPORT of поддържам, подкрепям, защищавам
2. материална издръжка, човек, издържащ семейство и пр.
without visible means of SUPPORT юp. без средства за препитание
3. помощ, издръжка
SUPPORT price минимална изкупна цена, гарантирана чрез държавни субсидии
4. воен. артилерийска поддръжка
5. опора, подпорка, подставка

supporter [sə'pɔ:tə]
n поддръжник, защитник, привърженик

supporting [sə'pɔ:tiŋ]
1. поддържащ
SUPPORTING point опорна точка
2. театр., кино спомагателен
SUPPORTING actor изпълнител на второстепенна роля
SUPPORTING staff актъори от спомагателния състав
SUPPORTING programme допълнителни късометражни филми към главния филм
3. тех. носещ (за ос, конструкция)

suppose [sə'pouz]
1. предполагам, допускам, считам, мисля
I SUPPOSE he won't come, I don't SUPPOSE he will come предполагам, че той няма да дойде
what do you SUPPOSE he meant? какво мислиш, че той искаше да каже
2. предполагам, изисквам (за теория, очакван резултат и пр.)
that SUPPOSEs a mechanism without flaws това предполага безпогрешен механизъм
3. представям си, въобразявам си
SUPPOSE a fire broke out представи си, че/ами ако избухне пожар
4. imp като форма за предложение
SUPPOSE we went for a walk хайде да се поразходим, да бяхме се поразходили
SUPPOSE we try once again да опитаме още веднъж
5. в pass
to be SUPPOSEd to иска се/изисква се/очаква се от мен да
a motorist is SUPPOSEd to stop at a zebra crossing if pedestrians wish to cross шофъорът трябва да спре пред пешеходна пътека, ако пешеходци искат да пресичат, предполага се/очаква се, че
strong coffee is SUPPOSEd to keep one awake счита се, че силното кафе причинява безсъние
not to be SUPPOSEd to не се изисква/очаква от мен да
she is not SUPPOSEd to do that every day тя не e длъжна да прави това всеки ден, разг. не ми се разрешава/не бива/не трябва да
the office staff are not SUPPOSEd to use that entrance не се разрешава на служителите да използуват този вход

supposed [sə'pouzd]
1. предполагаем, мним
2. предназначен, очакван

supposedly [sə'pouzidli]
adv по общо мнение

supposing [sə'pouziŋ]
cj ако, в случай че, при положение че

supposition [səpɔ'ziʃn]
n предположение, хипотеза
on the SUPPOSITION that при положение че, в очакване/очаквайки, че

suppositious a мним, предполагаем

supposititious [səpɔzi'tiʃəs]
1. фалшив, подправен, лъжлив, незаконен
2. предполагаем

suppository [sə'pɔzitəri]
n мед. супозиторий, свещичка

suppress [sə'pres]
1. потискам, потъпквам, потушавам
2. тая, сдържам, сподавям (стон и пр.)
3. спирам, забранявам (вестник), изземвам от печат, конфискувам (книга и пр.)
4. потулям, премълчавам

suppression [sə'preʃn]
n потискане, потъпкване и пр. (вж. suppress)

suppressor [sə'presə]
1. потисник
2. ел. стабилизатор

suppurate ['sʌpjuəreit]
v мед. гноя, бера, забирам

suppuration [sʌpju'reiʃn]
n гноене, загнояване

supra ['sju:prə]
adv горе, по-горе (в текст, книга)

supranational [sju:prə'næʃənl]
a надхвърлящ рамките на националните интереси

suprarenal ['sju:рrə'ri:nəl]
a анат. надбъбречен

supremacist [sju'preməsist]
n привърженик на расистката теория за превъзходството на бялата раса

supremacy [sju:'preməsi]
1. върховна власт, господство
2. превъзходство, първенство, надмощие
Act of SUPREMACY ист. закон за върховната власт на английския крал над църквата

supreme [sju:'pri:m]
I. 1. най-висш, върховен
SUPREME Court Върховен съд
the SUPREME (Being) бог
to make the SUPREME sacrifice жертвувам живота си
to reign SUPREME властвувам неограничено/като абсолютен господар
2. най-висок, найголям, най-важен, краен
at the SUPREME moment в последния/критичния момент
SUPREME end/good върховно/висше благо
the SUPREME hour последният/смъртният час
II. n ястие, сервирано с гъст сметанов сос

supremely [sju:'pri:mli]
adv във висша степен, извънредно, безпределно

sura ['su:rə]
n сура (глава от корана)

surah ['sju:ərə]
n тънка копринена материя за шалчета и вратовръзки

surcease [sə:'si:s]
I. n поет. прекратяване, спиране, край
II. v спирам, прекратявам (се)

surcharge ['sə:tʃa:dʒ]
I. 1. претоварване, допълнителен товар, свръхнатоварване
2. допълнителна такса, доплащане (за писмо и пр.)
3. глоба
4. преразход, свръхсметни разноски
5. печат (върху марка)
6. ел. презареждане
II. 1. претоварвам
2. глобявам
3. изисквам преразходени суми, начитам
4. надпечатвам (марка) с по-голяма стойност
5. ел. презареждам

surcingle ['sɔ:siŋgl]
n подпруга, подпружен ремък, колан (на кон)

surcoat ['sə:kout]
1. n ист. туника, носена върху броня
2. къса горна дреха

surd [sə:d]
I. 1. мат. ирационален
2. фон. беззвучен, тъмен, глух
II. 1. мат. ирационално число
2. фон. беззвучна съгласна

sure [ʃuə]
I. 1. сигурен, уверен, убеден
to be/feel SURE of/about something сигурен съм за/убеден съм в нещо, не се съмнявам за/в нещо
I am SURE I didn't mean to hurt you аз наистина/съвсем не исках да те оскърбя
to be SURE of oneself имам вяра/уверен съм в себе си
to make SURE (that) проверявам/убеждавам се/уверявам се, чe
2. верен, надежден, доверен, несъмнен, безспорен, положителен, сигурен, изпитан
to be SURE разбира се, естествено
be SURE to, разг. be SURE and непременно/не забравяй/не пропускай да
to have it for SURE знам с положителност
SURE thing! разг. положително! всякак! well, to be SURE! well, I'm SURE! учудване (я) виж ти! she made SURE he would come back тя беше сигурна, че той ще се върне
II. 1. сигурно, несъмнено, без съмнение
SURE enough наистина, действително, разбира се
as SURE as eggs is eggs sl. съвсем вярно/сигурно, като две и две четири
2. ам. наистина, разбира се, безусловно
you SURE said it добре го каза
III. int разбира се, естествено, всякак

sure-fire ['ʃuəfaiə]
a ам. разг. безпогрешен, верен, сполучлив (за рецепта и пр.)

sure-footed ['ʃuəfutid]
a устойчив, здрав, непогрешим, уверен

surely ['ʃuəli]
1. сигурно, устойчиво, безопасно
2. вярно, сигурно, положително, непременно, несъмнено
3. уверено
4. наистина

surety ['ʃuəti]
1. ост. сигурност, увереност
of a SURETY навярно, несъмнено
2. залог, гаранция, поръчител, гарант, поръчителство, гаранция
to stand SURETY for поръчителствувам за, ставам гарант на някого

surf [sə:f]
I. 1. шум/плясък на разбиващи се вълни
2. морска пяна
II. 1. n разбиване на вълни на морски бряг, спорт. сърф
2. v пързалям се по гребените на вълните, сърфирам

surface ['sə:fis]
1. повърхност, геол. земна повърхност
to rise/come to the SURFACE прен. появявам се, изплувам
to work under the SURFACE работя под земята
2. външност, външен вид
on the SURFACE of it погледнато отвън, на пръв поглед
to took only at the SURFACE of things гледам на нещата само от външната им страна
3. тех. плоскост, повърхност
heating SURFACE нагревателна площ
4. attr повърхностен, бегъл, външен (за впечатления и пр.)
SURFACE politeness привидна учтивоcт, тех. плоскост
SURFACE tension ел. повърхностно напрежение, сухопътен, морски, извършващ се на повърхността
SURFACE mail обикновена (не въздушна) поща

surfeit ['sə:fit]
I. 1. излишество, прекаленост
2. втръсване, преситеност, пресищане
II. v натъпквам се, пресищам се
преяждам (on)

surfing ['sə:fiŋ]
n cn. сърфинг

surge [sə:dʒ]
I. v надигам се, издигам се, вълнувам се, бушувам, нахлувам
the current SURGEs ел. има пренапрежение на тока
II. 1. голяма вълна
2. вълнение, вълни, нахлуване, прииждане, прен. изблик, устрем, бушуване
3. поет. море

surgeon ['sə:dʒən]
1. хирург
SURGEON dentist зъболекар хирург
2. военен/морски лекар

surgery ['sə:dʒəri]
1. хирургия
2. кабинет/приемна на лекар/зъболекар
SURGERY hours приемни/консултационни часове на лекар
3. разг. място, където депутат изслушва своите избиратели
4. разг. юридическа консултация, адвокатска кантора

surgical ['sə:dʒikəl]
a хирургически
SURGICAL bag санитарна чанта
SURGICAL spirit медицински спирт
SURGICAL boot мед. висока обувка за деформиран крак

surly ['sə:li]
a груб, невъзпитан, навъсен, нацупен, кисел

surmise [sə'maiz]
I. n предположение, догадка
II. v изказвам предположение, правя догадки, подозирам
I SURMISEd that much така и предполагах, подозирах такова нещо

surmount [sə'maunt]
1. преодолявам, превъзмогвам
2. прехвърлям, преминавам
3. издигам се/стърча над
4. обик. в рр покривам, увенчавам (with с)
peaks SURMOUNT SURMOUNTed with snow снежни планински върхове

surmullet [sə'mʌlit]
n зоол. барбун (риба) (Mullus barbatus)

surname ['sə:neim]
I. 1. прякор, прозвище
2. презиме, фамилно име
II. v измислям/давам прякор/прозвище на, наричам/зова по презиме/прякор

surpass [sə'pa:s]
1. надвишавам, превишавам, надминавам, надхвърлям
2. превъзхождам

surpassing [sə'pa:siŋ]
a превъзхождащ, ненадминат, изключителен
she was of SURPASSING beauty тя беше невиждана хубавица

surplice ['sə:plis]
n църк. стихар (широка бяла връхна дреха)

surplus ['sə:pləs]
I. n излишък, остатък, търг. активно салдо
II. 1. излишен, в повече
2. добавъчен, принаден
SURPLUS value пол. ик. принадена стойност
SURPLUS in goods излишък на стоки
export SURPLUS превишен износ в сравнение с вноса
SURPLUS population свръхнаселение

surplusage ['sə:pləsidʒ]
1. излишък
2. юр. несъществени твърдения

surprisal [sə'praizl]
n изненада, почуда

surprise [sə'praiz]
I. 1. изненада, учудване, сюрприз, удивление, слисване, почуда
by SURPRISE внезапно, изненадващо, ненадейно
(much) to my SURPRISE за моя (голяма) изненада/удивление
to take by SURPRISE изненадвам, сварвам неподготвен
to give someone the SURPRISE of his life смайвам/слисвам/трясвам някого
3. изненадващо нападение/атака
4. attr неочакван, ненадеен, изненадващ, внезапен
SURPRISE effect резултат, дължащ се на изненадващо действие/внезапност
SURPRISE visit посещение без предупреждение/уговорка
II. 1. изненадвам, учудвам, сюрпризирам, удивлявам
I am SURPRISEd at you ти ме учудваш/скандализираш, не очаквах това от теб
I shouldn't be SURPRISE d if никак няма да се изненадам, ако
2. сварвам (някого) неподготвен, появявам се неочаквано, нападам внезапно, връхлитам върху
I SURPRISEd him in the act хванах го на местопрестъплението
to SURPRISE someone into doing something принуждавам някого (чрез изненадващо действие, въпрос и пр.) да направи нещо

surprisedly [sə'praizidli]
adv учудено, смаяно

surprising [sə'praiziŋ]
1. неочакван, ненадеен, изненадващ, внезапен
2. удивителен, изумителен

surprisingly [sə'praiziŋli]
adv учудващо, изненадващо

surrealism [sə:'riəlizm]
n изк. сюрреализъм

surrebutter [sə:ri'bʌtə]
n юр. отговор на ищеца на възражението на ответника

surrender [sə'rendə]
I. 1. предавам се, капитулирам
to SURRENDER oneself to the police предавам се на полицията
2. отказвам се от, изоставям
to SURRENDER hope загубвам всяка надежда
to SURRENDER one's bail явявам се в съда в определения срок (за пуснат под гаранция обивиняем)
3. отстъпвам/отказвам се от
to SURRENDER a right отказвам се от правото си (to в полза на)
4. често refl отстъпвам
отдавам се, предавам се (на чувство, влияние и пр.) (to)
II. 1. предаване, капитулация
2. отказ (от), отстъпване, предаване (на)
SURRENDER value сума, която се връща на застрахованото лице, когато то прекрати застраховката си

surreptitious [sʌrep'tiʃəs]
a таен, потаен, подмолен, нелегален
SURREPTITIOUS look скришен поглед (изпод вежди)
by SURREPTITIOUS methods потайно

surreptitiously [sərep'tiʃəsli]
adv тайничко, скришом, крадешком

Surrey ['sʌri]
n ам. лека двуместна каляска

surrogate ['sʌrəgeit]
1. заместник, църк. епископски наместник
2. ам. съдия по наследствени дела
3. заместител, сурогат

surround [sə'raund]
v обграждам, заобикалям, обкръжавам, обсаждам

surroundings [sə'raundiŋz]
1. околности
2. среда, обкръжение, околна обстановка

surtax ['sə:tæks]
I. n допълнителен данък, добавъчен налог
II. v облагам с допълнителен данък/налог

surtout [sə:'tu:]
n сюртук

surveillance [sə:'veiləns]
n надзор, наблюдение
under SURVEILLANCE под наблюдение (обик. полицейско)

survey [sə'vei]
I. 1. правя общ преглед/обзор на (събития, положение и пр.)
2. оглеждам, изследвам, инспектирам
3. проучвам, обследвам
4. измервам, размервам (земни участъци), правя земемерна снимка на
II. 1. общ преглед, обзор
2. изследване, инспекция
3. отчет за направено проучване
4. земемерско измерване/снимка/план
5. топографски институт
6. ам. данъчен участък

surveyor [sə'veiə]
1. инспектор, контролъор
2. земемер, топограф
SURVEYOR of weights and measures контрольор по мерките и теглилките

survival [sə'vaivəl]
1. преживяване, надживяване, оцеляване
the SURVIVAL of the fittest биол. естествен подбор
2. оцелял предмет/човек, останка
3. отживелица

survive [sə'vaiv]
1. живея по-дълго от, преживявам, надживявам
2. оцелявам, оставам жив, запазвам се, съхранявам се

survivor [sə'vaivə]
1. останал жив/оцелял човек
there are no SURVIVORs никой не се е спасил, всички са загинали (при катастрофа и пр.)
2. оцелял/съхранил се предмет и пр

sus [sʌs]
I. v (-ss-) sl. подозирам
to SUS out издирвам, разузнавам
II. n sl. подозрение

susceptibility [səsepti'biliti]
1. податливост, възприемчивост
SUSCEPTIBILITY to a disease предразположение към болеcт/заболяване
2. чувствителност, впечатлителност
3. обидчивост, докачливост
4. рl болно/уязвимо/чувствително място (и прен.)

susceptible [sə'septibl]
1. впечатлителен, възприемчив
2. податлив, чувствителен (to към)
3. докачлив, обидчив
4. допускащ, позволяващ
поддаващ се (to, of на)
5. влюбчив

susceptive [sə'septiv]
a впечатлителен, чувствителен, възприемчив

suspect [sə'spekt]
I. 1. подозирам, съмнявам се/усъмнявам се в
2. мисля, предполагам, допускам
II. n заподозряно лице, подозрителен човек
III. a подозрителен, съмнителен, заподозрян

suspend [sə'spend]
1. окачвам, провесвам, обесвам
2. спирам, прекратявам, преустановявам
to SUSPEND judgement отлагам произнасянето на присъда
to SUSPEND one's judgement въздържам се от изказване на мнение/вземане на решение
to SUSPEND payment прeкратявам плащанията, обявявам се за неплатежоспособен
3. отстранявам временно от длъжност, игра и пр
4. оставям висящ, държа нерешен, отлагам/отсрочвам временно
5. хим. суспендирам
6. ост. правя зависим

suspended [səs'pendid]
1. пуснат надолу да виси, окачен, провесен
2. прекратен, преустановен
SUSPENDED animation летаргия, безсъзнание, прен. висящо/нерешено положение
SUSPENDED sentence юр. условна присъда

suspenders [səs'pendəz]
1. жартиери
SUSPENDERS belt колан за жартиери
2. презрамки, тиранти

suspense [səs'pens]
n напрежение, напрегнатост, безпокойство, неизвестност, несигурност, очакване
in SUSPENSE висящ, нерешен
to keep/hold someone in SUSPENSE държа някого в напрегнато очакване/неизвестност

suspension [səs'penʃn]
1. окачване, провесване
2. временно отстраняване от длъжност/лишаване от права и пр
3. прекратяване, преустановяване, прекъсване, суспендиране
SUSPENSION of arms воен. кратко/временно примирие
4. хим. суспенсия

suspension bridge [səs'penʃn,bridʒ]
n висящ мост

suspensive [səs'pensiv]
1. временно прекратяващ/преустанoвяващ
2. неизвестен, несигурен, нерешителен
3. държащ в напрежение

suspensory [səs'pensəri]
I. 1. поддържащ
2. провесващ
3. задържащ, забавящ, закъснителен
II. n презрамка, превръзка, бандаж, суспензорий

suspicion [səs'piʃn]
1. подозрение, съмнение
on SUSPICION по подозрение
under SUSPICION заподозрян, под подозрение
above SUSPICION извън всяко съмнение
to cast SUSPICION on someone's good faith поставям под съмнение честността на някого
2. разг. съвсем мъничко количество, прен. лека следа, нотка
just a SUSPICION of vanilla совсем мъничко ванилия
a SUSPICION of a smile едва доловима усмивка
a SUSPICION of irony лека нотка на ирония

suspicious [səs'piʃəs]
1. подозрителен, съмнителен
2. подозрителен, мнителен, недоверчив
to be/feel SUSPICIOUS of подозирам, скептичен съм относно, нямам вяра в

suspiciously [səs'piʃəsli]
adv подозрително, съмнително, с подозрение
it looks to me SUSPICIOUSLY like measles много ми прилича на морбили

suspiciousness [səs'piʃəsnis]
n подозрителност, недоверие, съмнение

suspire [səs'paiə]
v поет. въздъхвам

sustain [səs'tein]
1. поддържам, подпирам, подкрепям
2. понасям, претърпявам (поражение, загуби и пр.)
3. издържам, изтърпявам
устоявам (нa натиск и пр.)
SUSTAINed efforts продължително усилие
4. юр. подкрепям, потвърждавим, оставям в сила, решавам в полза на
the court SUSTAINed his claim съдът уважи иска му
evidence to SUSTAIN an assertion доказателство в подкрепа на твърдение
5. воен. издържам, изхранвам (войска)

sustained [səs'teind]
1. продължителен, непрекъснат, постоянен
2. физ. незатихващ, незаглъхващ (за вълни)

sustaining [səs'teiniŋ]
1. подпиращ, подкрепящ
SUSTAINING power издържливост, якост
SUSTAINING programme рад., телев. самостоятелна/необвързана с търговски организации програма
2. подкрепящ, подсилващ
SUSTAINING food калорична храна
3. потвърждаващ, доказващ

sustenance ['sʌstinəns]
1. поддържане, поддръжка
2. препитание
3. хранителност, питателност
4. хранене, прехрана
5. храна (и прен.)

sustentation [səsten'teiʃn]
1. поддръжка, издръжка
2. подхранване, подкрепяне, подкрепа
3. средства за съществуване
4. съхраняване

susurration [sju:sə'reiʃn]
n книж. шепот, ромолене, ромон

sutler ['sʌtlə]
n ист. съпровождащ войската лавкаджия

suttee [sə'ti:]
n англоинд. ист. обичай да се изгаря вдовицата заедно струпа на мъжа и

suture ['su:tʃə]
I. 1. анат., бот. шев
2. мед. съшиване, зашиване, шев
3. мед. конец за зашиване на рана
II. v мед. зашивам (рана)

suzerain ['sju:zərein]
1. ист. феодален владетел, сюзерен
2. сюзеренна държава

suzerainty ['sju:zəreinti]
n сюзеренни права, сюзеренна власт

svelt [svelt]
a строен, гъвкав, изящен, грациозен (обик. за жена)

swab [swɔb]
I. 1. (подо) миячка с дръжка
2. тампон, фитил
3. мед. секрет/проба/натривка, взета с марля, памуче и пр
4. sl. пипкав/тромав/мърляв човек
5. ам. sl. моряк
II. 1. чистя/мия с подомиячка
2. поливам/събирам (води) от под и пр
3. мед. поставям лекарство и пр. с тампон

swaddle [swɔdl]
1. повивам, увивам (бебе) в повои/пелени
2. прен. възпирам, ограничавам свободата (на действията и мисълта)

swaddling clothes ['swɔdliŋklouðz]
1. пелени, повои
2. прен. ограничение на свободата (на мисълта и действията)
still in SWADDLING CLOTHES все още несамостоятелен, устата му още на мляко мирише

swag [swæg]
I. 1. гирлянда, фестон, драперия
2. плячка, плячкосване, грабеж
3. австрал. торба, вързоп, бохча (на минъоp и пр.)
4. рушвет, пари, получени от гешефти
5. голямо количество
II. 1. полюлявам се, вися
2. драпирам (завеса и пр.)

swage [sweidʒ]
I. n щамповъчен чук, ковашка щампа, пуансон
II. v щампосвам на горещо

swagger ['swægə]
I. 1. ходя важно/наперено/самодоволно, перча се, големея се
2. хваля се
3. държа се арогантно
II. 1. наперена походка
2. перчене, самомнителност, прекалена самоувереност
3. хвалене, самохвалство
III. a разг. моден, елегантен, шик (за облекло, общество и пр.)

swagger-cane ['swægəkein]
n къс бастун (офицерски, войнишки)

swagger-coat ['swægəkout]
n дамско широко палто

swagman ['swægmən]
1. скитник
2. странствуващ работник

swain [swein]
1. n поет. момък, ерген, любим
2. шег. либе, севда

swallow ['swɔlou]
I. 1. гълтам, глътвам, преглътвам
2. поглъщам (и прен.) (обик. с up)
3. прен. преглъщам (обида и пр.)
to SWALLOW one's pride унижавам се, сдържам, сподавям сълзите, гнева си и пр
4. лековерно приемам/гълтам, лесно се хващам на въдицата
to SWALLOW one's words вземам си думите назад, извинявам се за нещо казано
II. 1. глътка
at one SWALLOW на една глътка, наведнъж, на един дъх
2. анат. гърло
3. гълтане, глътка
4. swallow-hole
III. n лястовица
one SWALLOW does not make a summer една лястовица пролет не прави

swallow-dive ['swɔloudaiv]
n сn. скок във вода лястовица

swallow-hole ['swɔlouhoul]
n геoл. подземна река, понор

swallow-tail ['swɔlouteil]
1. раздвоена опашка
2. разг. фрак
3. вид пеперуда (Papilio)

swallow-tailed ['swɔlouteild]
a с раздвоена опашка/край
SWALLOW-TAILED coat фрак

swallow-tails n разг. фрак

swam вж. swim

swami ['swa:mi]
1. индуски идол
2. обръщение към брамин
3. мистик, йога

swamp [swɔmp]
I. n тресавище, мочурище, блато
II. 1. заливам, наводнявам
2. повличам, поглъщам, потопявам (и прен.)
3. прен. отрупвам, затрупвам, обсипвам (с въпроси, поръчки, писма и пр.)
to be SWAMPed with work затънал съм в работа

swampy ['swɔmpi]
a блатист, мочурлив

swan [swɔn]
I. 1. лебед, black SWAN прен. странно явление, голяма рядкост
2. астр. лебед (съзвездие)
3. поет. поет, бард
the SWAN of Avon Шекспир
II. 1. разхождам се, нося се плавно
2. шляя се (around)

swan-dive ['swɔndaiv]
вж. swallow-dive

swan-flower ['swɔnflauə]
n вид тропическа орхидея

swan-herd ['swɔnhə:d]
n човек, който отглежда и се грижи за лебеди

swank [swæŋk]
I. v рaзг. перя се, перча се, фукам се, надувам се
II. n перчене, пъчене, надуване, фукня

swanky ['swænki]
1. a рaзг. самомнителен, наперен
2. биещ на очи, моден, елегантен, шик
3. скъп, ефектен, претенциозен

swanlike ['swɔnlaik]
a подобен на лебед, изящен, грациозен

swan-maiden ['swɔnmeidn]
n девойка от приказките, която може да се превръща в лебед

swan-neck ['swɔnnek]
1. лебедова шия
2. предмет с форма на лебедова шия

swannery ['swɔnəri]
n развъдник за лебеди

swansdown ['swɔnzdaun]
1. лебедов пух
2. мек пухкав памучен плат

swan-shot ['swɔnʃɔt]
п едри сачми

swan-skin ['swɔnskin]
n мек вълнен плат, каша

swan-song ['swɔnsɔŋ]
n прен. последна проява на поет/музикант/артист и пр., лебедова песен

swap [swɔp]
I. 1. разменам, правя замяна, сменям
2. разменям си (удари, закачки и пр.)
never SWAP horses while crossing the stream не прави промени по време на криза
II. n разг. размяна, замяна, смяна, трампа, сделка

swaraj [swə'ra:dʒ]
n инд. ucт. (движение за) самоуправление на Индия

sward [swɔ:d]
1. n книж. тревна площ, морава
2. чим
3. торф

sware вж. swear

swarf [swɔ:f]
n стружка, стърготина

swarm [swɔ:m]
I. 1. рояк (пчели и пр.)
2. маса, множество, рояк, рой, тълпа
in SWARMs на тълпи
II. 1. роя се (за пчели)
2. трупам се, тълпя се
3. намирам се в изобилие
гъмжа (with от)
III. v катеря се (по въже, стълб и пр.) (и с up)

swarm-cell ['swɔ:msel]
n биол. зооспора

swart [swɔ:t]
1. ост. swarthy
2. aм. зловреден, гибелен, зъл

swarthy ['swɔ:ði]
a мургав, смугъл

swash [swɔʃ]
I. 1. плискам се, пляскам (за вода и пр.)
2. перча се
II. n плискане, плясък, (шум на) разбиващи се вълни

swashbuckler ['swɔʃbʌklə]
1. надут самохвалко, дързък авантюрист
2. приключенски роман

swashbuckling ['swɔʃbʌkliŋ]
1. самомнителен
2. безразсъдно авантюристичен, бандитски

swastika ['swɔstikə]
n пречупен кръст, свастика

swat [swɔt]
I. 1. удрям силно
2. убивам/смачквам със силен удар (муха и пр.)
II. n приспособление за убиване на мухи

swath [swɔ:ð]
n откос (при косене), ивица между два откоса

swathe [sweið]
I. 1. обвивам/увивам в (топли дрехи)
2. бинтовам
II. n бинт
III. вж. swath

swatter n мухобойка, плюкало за мухи

sway [swei]
I. 1. люлея (се), люшкам (се), полюшквам (се), олюлявам се, полюлявам се
2. прен. люшкам се, колебая се
3. прен. клоня, наклонявам се
4. имам власт над, влияя/въздействувам на
he is not to he SWAYed той e непоколебим, не може да му се влияе/въздействува
5. поет. владея, господствувам над, въртя (сабя и пр.), държа (скиптър и пр.), царувам
II. 1. люлеене, люшкане (и прен.), олюляване, полюляване
2. влияние, владичество, власт
to have/hold/bear SWAY over имам власт/господствувам над, владея

sway-backed ['sweibækt]
a с ненормално хлътнал гръб, с изкривен навътре гръбнак (особ. за кон)

swear [swɛə]
I. 1. v (swore, ост. sware, sworn) кълна се, заклевам се
to SWEAR on the Bible/on one's soul and conscience кълна се в Библията/в душата и съвестта си
to SWEAR allegiance кълна се във вярност
to SWEAR a charge/an accusation обвинявам (някого) под клетва
to SWEAR revenge заклевам се, че ще отмъстя
I could have sworn that... бях съвършeно сигурен, че...
2. заклевам (някого) карам (някого) да се закълне
to SWEAR someone to secrecy заклевам някого да пази тайна
3. заявявам/декларирам под клетва
to SWEAR treason against someone заявявам под клетва, че някой е извършил предателство
to SWEAR the peace against someone заявявам под клетва, че някой иска да ми нанесе телесна повреда
4. ругая, псувам
5. фуча, съcкам (зa котка)
swear at ругая, хокам, псувам, проклинам, кълна, не си подхождаме/схождаме (за цветове и пр.)
swear by кълна се/заклевам се в, разг. имам пълна вяра/кълна се в (някого, нещо)
swear in заклевам, карам да се закълне (свидетел и пр.)
to be sworn in полагам клетва при встъпване в длъжност
swear off обещавам тържествено/заклевам се/заричам се да се откажа от
I've sworn off smoking зарекох се да не пуша вече
swear out получавам пълномощие за арестуване и пр. чрез обвинение, направено под клетва
swear to заявявам тържествено/заклевам се, че (нещо е така)
I think I've met him but I couldn't SWEAR to it струва ми се, че съм го срещал, но не съм съвсем сигурен/не бих могъл да се закълна
II. n рaзг. ругатня, псувня, богохулство

swear-word ['swɛəwə:d]
n рaзг. псувня, ругатня

sweat [swet]
I. 1. пот, изпотяване, запотяване
by the SWEAT of one's brow с труд, с пот на чело
a cold SWEAT студени капки пот, студена пот
to break into a SWEAT избива ме пот
in a cold SWEAT, all of a SWEAT разг. облян в пот (от тревога, уплаха и пр.)
2. изпотяване, избила влага (по стена и пр.)
3. разг. тежък труд, черна работа
a lot of SWEAT went into that job много пот се проля по тази работа
4. състояние на нетърпение, тревога, уплаха и пр
5. ферментация (на листа на чай, тютюн и пр.)
an old SWEAT воен. sl. ветеран
no SWEAT без (особено) затруднение
II. 1. потя се, изпотявам се (и прен.)
2. запотявам се, овлажнявам се (за стъкло, стена и пр.), отделям влага
3. причинявам изпотяване, карам да се изпоти (и прен.)
to SWEAT it out изтърпявам/издържам докрай
he shall SWEAT for it той ще се разкайва/ще плати скъпо за това
4. експлоатирам жестоко
5. работя непосилно, трепя се
6. подлагам на ферментация (листа на чай, тютюн и пр.)
7. тех. заварявам, запоявам
sweat out избавям се/отървавам се от (тлъстини, простуди и пр.) чрез изпотяване, очаквам с вълнение/нетърпение

sweat-band ['swetbænd]
n кожена и пр. лента за попиване на потта (в шапка и пр.)

sweat-duct ['swetdʌkt]
n aнат. потно каналче

sweated ['swetid]
1. зле платен, жестоко експлоатиран (за работник)
2. изработен от зле платени работници (за продукт)

sweater ['swetə]
1. човек, който обилно се поти
2. експлоататор, кожодер
3. дебел топъл пуловер, особ. спортен
SWEATER girl разг. момиче с добре оформен бюст

sweater-gland ['swetəglænd]
n анат. потна жлеза

sweating ['swetiŋ]
I. 1. изпотен, потен
2. тежък и зле платен (за труд)
3. експлоатиращ жестоко работниците си, експлоататорски
II. 1. потене, изпотяване
2. запотяване, овлажняване
3. тех. заваряване, запойка
4. aм. изтезаване, измъчване (нa затворник)

sweating-bath ['swetiŋba:θ]
n гореща/турска баня, хамам

sweating-room ['swetiŋrum]
1. потилня в турска баня
2. помещение за сушене на сирене

sweat pants ['swetpænts]
n сп. клин

sweat-shop ['swetʃɔp]
n фабрика/цех, където работят зле платени работници при крайно нехигиенични условия

sweat suit ['swetsju:t]
n спортен екип (клин и анцуг)

sweaty ['sweti]
1. потен, запотен, изпотен
2. причиняващ изпотяване
3. подобен на пот

swede [swi:d]
1. швед
2. вид шведска ряпа
3. n кръмно цвекло

Sweden n Швеция

Swedish ['swi:diʃ]
1. a шведски
2. n шведски език

sweep [swi:p]
I. 1. нося се, понасям се
преминавам бързо, профучавам (past, along, down и пр.)
2. движа се тържествено/величествено/плавно
3. влача се по земята (за дреха)
4. простирам се, извивам се
the coast line SWEEPs away to the east бреговата линия се вие далеч на изток
5. мета, измитам, помитам (и прен.)
to SWEEP the board обирам всичко (при хазарт)
спечeлвам всички награди/отличия (при състезания)
6. нахвърлям се върху, връхлитам, преминавам през, опустошавам, унищожавам, помитам
to SWEEP the seas of one's enemies очиствам моретата от неприятелски кораби
7. докосвам леко с ръка/пръсти
8. прекосявам във всички посоки, кръстосвам
9. претърсвам, разглеждам с телескоп и пр., хвърлям бърз поглед, обхващам с поглед
10. обстрелвам с артилерия, имам в обсега си
11. спечелвам с голямо болшинство, увличам, повличам
запленявам, довеждам до възторг (публика и пр.) (и с away)
to SWEEP a costituancy спечелвам с голямо мнозинство в избирателен район
to SWEEP someone off his feet увличам някого, докарвам някого в луд възторг
12. чистя, прочиствам (канал, дъно на река и пр.)
13. прокарвам (крива и пр.)
14. карам (лодка) с дълги тежки гребла
to SWEEP under the carpet потулвам, скривам
sweep along нося, влека със себе си (за течение и пр.), увличам (публика и пр.), понасям се (с тълпа, поток и пр.)
sweep aside прен. отминавам/отхвърлям с пренебрежение
sweep away измитам (сняг и пр.), отстранявам, отнасям, помитам, унищожавам напълно, ликвидирам бързо, изчезвам, изгубвам се (за звук и пр.)
sweep by отминавам бързо, профучавам, минавам тържествено
sweep down влека, отнасям със себе си, връхлетявам върху, спускам се леко (за хълм и пр.)
sweep in прониквам, нахлувам вътре (за вятър и пр.), влизам тържествено
идвам на власт/избран съм с голямо мнозинство (и to SWEEP into power)
sweep off грабвам, помитам, отнасям (за буря, епидемия и пр.), свалям с широк замах (шапки и пр.)
sweep on движа се/нося се неотклонно напред
sweep out измитам, помитам (стая и пр.), излизам тържествено/гордо
sweep past sweep by
sweep up мета, помитам, смитам, бърша, избърсвам (прах), политам нагоре, излитам (за птица, самолет), извивам и свършвам
II. 1. метене, помитане, измитане, едно замахване с метла/четка/сабя и пр.
to give the room a good SWEEP (-out/up) измитам хубаво стаята
to make a clean SWEEP of отървавам се от (стари, ненужни, негодни неща, хора), освобождавам се от, ликвидирам с (предразсъдъците си и пр.), печеля, обирам (всички награди и пр.)
the thieves made a clean SWEEP крадците обраха всичко
2. коминочистач
3. sl. груб/невъзпитан/противен човек, мръсен тип
4. непрестанно/не удържимо движение напред, прииждане
течениe, the onward SWEEP of civilization непрестанният възход на цивилизацията
5. замах, размах, широко движение (с метла, четка, сърп и пр.)
6. обхват, обсег (и на артилерия и пр.)
within/beyond the SWEEP of в/извън обсега на
7. сп. обиране/спечелване на всички награди и пр
8. извивка, завой, крива
9. пространство, шир, протежение
a SWEEP of mountain country обширна планинска местност
a SWEEP of grass затревена/тревиста местност/площ
10. геранило, кобилица, пост
11. крило на вятърна мелница
12. дълго тежко корабно гребло
13. ав. отнасяне (от вятъра)
14. тех. шаблон (при стругуване)
15. разг. sweepstake (s)

sweeper ['swi:pə]
1. автоматична метачка с четки (за килими, улици и пр.)
2. уличен метач
3. прислужник, чистач (в Индия)

sweeping ['swi:piŋ]
I. 1. бърз, стремителен, буен (за поток и пр.)
2. широк, разстлан (за равнина и пр.)
a SWEEPING curtsey дълбок реверанс
3. прен. широк, с голям обхват
SWEEPING reforms радикални/всеобхватни реформи
a SWEEPING victory пълна/съкрушителна победа
a SWEEPING statement крайно/необосновано твърдение
SWEEPING reductions търг. голямо намаление на цените на всички стоки
4. безразборен
II. 1. метене, помитане
2. рl смет, прен. измет

sweepingly ['swi:piŋli]
1. бързо, стремително, буйно
2. безразборно

sweepings n pl смет

sweep-net ['swi:pnet]
1. голяма рибарска мрежа, сертме
2. мрежа за ловене на насекоми

sweepstake ['swi:psteik]
n и рl лотарийно залагане, тотализатор

sweet [swi:t]
I. 1. сладък, приятен, вкусен
to have a SWEET tooth обичам да си похапвам сладки неща
2. преceн, свеж, чист (за вода, въздух и пр.)
SWEET water хубава/пивка вода
is the butter/milk SWEET? прясно ли е маслото/млякото? (не е ли гранясало, прокиснало)
3. благоуханен, ароматен
the air is SWEET with thyme въздухът ухае на мащерка
the rose smells SWEET розата има сладък мирис
4. сладък, звучен, мелодичен
5. мил, приветлив, прелестен, очарователен, благ, ласкав, нежен (за характер и пр.)
to be SWEET on рaзг. обичам много, влюбен съм в, много ми харесва
that's very SWEET of you много мило от твоя страна
at one's own SWEET will когато/както аз искам/намеря за добре
SWEET one sl. силен удар с юмрук и пр.
SWEET going приятно/леко пътуване
SWEET and twenty хубаво двадесетгодишно момиче
II. 1. бонбон (че)
2. сладкиш, десерт
3. обик. рl удоволствия, наслади, сладости
4. мил (а), любим (а), възлюблен (а)
5. обик. рl (благо) ухания, аромати

sweet-and-sour ['swi:tən'sauə]
a подправен със соc, съдържащ захар и лимон/оцет

sweet bay ['swi:tbei]
1. вж. bay
2. вид американска магнолия

sweetbread ['swi:tbred]
n момици (като храна)

sweet-briar ['swi:tbraiə]
n дива роза, шипка

sweet-brier n шипка

sweeten [swi:tn]
1. подслаждам (и прен.)
2. смекчавам
3. освежавам, проветрявам (стая и пр.)
4. изпълвам с благоухание
5. наторявам (почва)
6. облекчавам
7. sl. давам рушвет/подкуп

sweetener ['swi:tənə]
1. n sl. подкуп, рушвет
2. рушветчия

sweetheart ['swi:tha:t]
n любим (а), възлюблен (а), скъп (а) (и като обръщечие)

sweetie ['swi:ti]
1. бонбон (че)
2. рaзг. любим (а), изгора (и SWEETIE-pie)

sweeting ['swi:tiŋ]
1. вид сладка ябълка
2. ост. sweetheart

sweetish ['swi:tiʃ]
1. възсладък
2. сладникав

sweetmeat ['swi:tmi:t]
1. бонбон
2. захаросани плодове/ядки

sweetness ['swi:tnis]
1. сладост
2. благоуханност, аромат
3. ласкавост, приветливост
SWEETNESS and light съчетание на красота, доброта и интелект

sweet oil ['swi:tɔil]
n маслиново масло, зехтин

sweet pea ['swi:tpi:]
n бот. ароматен rpax (Lathyrus odoratus)

sweet potato ['swi:tpə'teitou]
n бот. сладък картоф, батат (Ipomoea batatas)

sweetscented ['swi:tsentid]
a ароматен, (благо) уханен

sweetshop ['swi:t,ʃɔp]
n магазин за захарни изделия

sweetsop ['swi:tsɔp]
1. американско тропическо дърво (Annona squamosa)
2. плодът на това дърво

sweet talk ['swi:t'tɔ:k]
n aм. ласкателcтво, подмазване

sweet-tempered ['swi:t'tempəd]
a с благ характер, добросърдечен

sweet-tooth n които обича сладки неща

sweet-william ['swi:t'wiliəm]
n бот. самакитка (Dianthus barbatus)

swell [swel]
I. 1. v (swelled, swollen, swelled) издувам (се), надувам (се), подувам се, отичам, набъбвам
2. увеличавам (се), разраствам (се), нараствам, усилвам (се) (и за звук), прен. надувам (цифри и пр.)
3. прииждам (за река), правя да придойде
4. издигам се, надигам се, извисявам се (за повърхност, вълна и пр.)
5. разпростирам (се), разширявам (се) (за очертания и пр.)
6. надигам се (за чувство)
to SWELL with преливам от, преизпълвам се с (радост, гордост и пр.), пукам се, кипя (от яд и пр.)
to SWELL like a turkey-cock надувам се като пуяк
to SWELL with importance надувам се, важнича
to SWELL the chorus of присъединявам се към общото възхищение/протест и пр.
SWELLed/swollen head sl. caмомнителност, гордост, надменност
II. 1. мъртво вълнение (след буря и пр.)
2. възвишение, издатина
3. подуване, подутина
4. муз. (знак за) кресчендо и диминуендо
5. разг. ост. конте, франт
6. разг. видна/важна личност, богат/високопоставен човек
7. отличен играч и пр., майстор, компетентен/способен човек
III. a разг. моден, елегантен, шик, първокласен, отличен, превъзходен
SWELL society висше/модно общество, елегантен свят

swell-fish ['swelfiʃ]
n риба, която се издува (Tetraodontidae)

swelling ['sweliŋ]
I. 1. подутина, тумор
2. изпъкналост, издутина
3. възвишение, могила
4. разширение, увеличение
II. 1. издаден, издут, изпъкнал
2. прен. надут, високопарен

swellish ['sweliʃ]
a разг. моден, елегантен, ултрамодерен, контешки

swell mob ['swelmɔb]
n sl. ост. елегантно облечени крадци (и swell-mobsmen)

swell-organ ['swelɔ:gən]
n орган с механизъм за усилване на звука

swelter ['sweltə]
I. n жега, зной, задуха
II. v изнемогвам от горещина/задуха, обливам се в пот (от жега)
SWELTERing heat непоносима горещина, жега, зной

swept вж. sweep

swerve [swə:v]
I. 1. отклонявам се, свивам, свървам, криввам
2. прен. отклонявам се, отплесвам се, кръшвам
3. отклонявам (от посока)
II. n отклонение (и прен.)

swerveless ['swə:vlis]
a прав, прен. неотклонен, твърд, непоклатим

swift [swift]
I. 1. бърз, бързо минаващ (за време и пр.)
SWIFT of foot бързоног
2. неочакван, внезапен, незабавен
SWIFT to anger силно раздразнителен, избухлив
SWIFT to take offence обидчив, докачлив
3. кратък, мимолетен
II. 1. зоол. бързолет (Apodidae)
2. зоол. вид дребно гущерче (Sceloporus)
3. тех. барабан, въртележка, мотовило, шпула

swiftly ['swiftli]
adv бързо, набързо

swiftness ['swiftnis]
n бързина, скорост

swig [swig]
I. v (-gg-) пия на големи глътки, гълтам, лоча, излочвам (и с out)
II. n голяма глътка (питие)
to take a SWIG at сръбвам си от

swill [swil]
I. 1. плакна, изплаквам, оплаквам (и с out)
2. пия жадно, смуча, лоча, сърбам
3. ам. наливам се с питие, тъпча се с ядене
II. 1. плакнене, изплакване
to give something a SWILL out изплаквам нещо
2. помия
3. лошо питие (вино и пр.)
4. пиене, напиване

swim [swim]
I. 1. плувам, плавам, преплувам
to SWIM for the shore плувам към брега
to SWIM to the shore доплувам до/изплувам на брега
to SWIM with the tide/stream плувам по течението, прен. правя каквото правят всички
to SWIM against the tide/stream плувам срещу течението (и прен.), to SWIM a race участвувам в плувни състезания
2. движа се/нося сe плавно
3. изпълнен/залян/плувнал съм, преливам (with, in с, в, от)
4. карам (някого, нещо) да плува
5. въртя се, замайвам се, изпитвам замайване/световъртеж
my head SWIMs главата ми се мае, вие ми се свят
II. 1. плуване, преплуване
to go for/have/take a SWIM, (по) плувам, отивам да (по) плувам
2. дълбок вир с много риба
3. the SWIM прен. главните текущи събития
to be in the SWIM запознат съм добре с/участвувам в това, което става
4. замайване, шемет
my head is in a SWIM главата ми се мае, вие ми се свят

swimmer ['swimə]
1. плувец
2. зоол. въздушен мехур
3. плувка/тапа на въдица

swimming ['swimiŋ]
n плуване
SWIMMING bath закрит плувен басейн

swimmingly ['swimiŋli]
adv прен. леко, гладко, като по вода

swimming pool ['swimiŋpu:l]
n открит плувен басейн

swimming suit ['swimiŋsju:t]
n бански костюм (и swim suit)

swindle [swindl]
I. v измамвам, изигравам
to SWINDLE someone out of something измъквам от някого нещо чрез измама
II. 1. измама, мошеничество
2. лошокачествена стока

swindler ['swindlə]
n измамник, мошеник

swine [swain]
1. n свиня
2. събир. свине
3. противен човек/рaзг. нещо

swine-herd ['swainhə:d]
n свинар

swinery ['swainəri]
n свинарник, кочина (и прен.)

swing [swiŋ]
I. 1. люлея (се), олюлявам се, полюлявам (се), люшкам (се), клатушкам (се), махам, размахвам
2. вися, увисвам, провесвам
sl. обесвам
he'll SWING for it разг. ще го обесят за това
3. връзвам люлка, люлея се на люлка
4. въртя (се), завъртам (се), обръщам се бързо, свивам, завивам, отклонявам се
to SWING open отварям се (зa врaтa)
to SWING to, to SWING shut затварям се (за врата), затръшвам се
5. мятам (се)
to SWING a sack on one's back мятам чувал на гърба си
to SWING (oneself) into the saddle мятам се на седлото
6. вървя/движа се с бързи ритмични движения, марширувам, скачам, провисвайки се на нещо (за маймуна и пр.)
to SWING round the circle ам. обикалям избирателния си район
swing back връщам се обратно (за махало), обръщам се, променям се (за обществено мнение и пр.)
swing over swing back
swing up издигам (се)
II. 1. люлеене, полюляване, залюляване, люшкане, клатене, клатушкане
2. замах, размах, ход (и прен.), обсег, обхват
to go with a SWING вървя/минавам гладко, без затруднения
to give full SWING to давам свобода/воля на
3. завъртане
4. жив/подчертан ритъм, ритмично движение, ритмична походка
5. суинг (вид джазова музика, танц)
to get into the SWING of навлизам в, свиквам с (работа и пр.)
6. люлка
7. бокс суинг
8. физ. амплитуда на люлеене
9. тех. максимално отклонение на стрелка (на уред)
10. търг. разг. борсови колебания
11. обиколка, турне

swing-back ['swiŋbæk]
1. сn. връщане на топка
2. промяна/обръщане на обществено мнение и пр

swing-boat ['swiŋbout]
n люлка лодка (за люлеене-на панаир и пр.)

swing-bridge ['swiŋbridʒ]
n подвижен мост

swing-door ['swiŋdɔ:]
n двукрила летяща врата

swinge [swindʒ]
v ост. удрям силно, шибам

swingeing ['swindʒiŋ]
1. силен, зашеметяващ (за удар)
2. разг. грамаден, огромен (за щети, данъци, болшинство и пр.)
SWINGEING lie нагла лъжа

swinging ['swiŋiŋ]
1. a разг. жив, весел, жизнерадостен
2. моден, по последната мода, модерен

swing joint ['swiŋdʒɔint]
n тех. шарнирно съединение

swingle [swiŋl]
I. n мъналка (за биене на лен)
II. v бия, мъна (лен)

swingle-tree ['swiŋltri:]
n терзия, кантарка (на кола)

swing music ['swiŋmju:zik]
n вид джазова музика за голям оркестър

swing-plough ['swiŋplau]
n плуг без колела

swing wing ['swiŋwiŋ]
n подвижно крило на самолет

swinish ['swainiʃ]
a свински, прен. груб, противен, просташки

swink [swiŋk]
v ост. трудя се, трепя се

swipe [swaip]
I. 1. удрям силно и безразсъдно
to SWIPE at замахвам силно по
2. sl. открадвам, задигам, отмъквам, свивам
II. n силен/безразсъден/неточен удар

swipes [swaips]
n pl sl. слаба/мътна/долнокачествена биpa

swirl [swə:l]
I. v въртя се, завъртам се (за вода, прах и пр.)
to SWIRL up издигам се във вихрушка (за прах)
my head SWIRLs главата ми се върти
II. 1. въртене, водовъртеж
2. бързо движение на риба във вода
3. нещо, навито спираловидно (облак, коса и пр.)

swish [swiʃ]
I. 1. махам/размахвам шумно (камшик и пр.), плющя
2. бия/шибам с пръчка
3. свистя
to SWISH off отсичам/отбрулвам/покосявам с един замах
4. шумоля, движа се, шумулейки с копринените си дрехи (за жена)
II. 1. мах, замах, размах
2. удар, шибване с пръчка/камшик
3. cвистене, шумолене
4. ам. sl. педераст
III. a разг. елегантен, моден, шик, скъп

Swiss [swis]
1. a швейцарски
2. n швейцарец, швейцарци

switch [swi:tʃ]
I. 1. тънка жилава пръчка, шибалка, издънка, вейка
2. фалшива плитка, изкуствен кичур
3. ел., тех. ключ, прекъсвач, превключвател, комутатор
4. жп. стрелка
5. прен. неочаквана пълна промяна/размяна/смяна на положения/роли/тактики и пр., отклонение от обичайното процедиране
II. 1. бия с пръчка, шибам
2. въртя, завъртам, махам, замахвам, размахвам
3. прехвърлям се на друга линия (за влак), прен. рязко отклонявам/насочвам (разговор, мисли и пр.) в друга посока, внезапно сменям тактика и пр., бридж сменям цвета
switch off прекъсвам, изключвам (ток и пр.)
угасям (ocвemленue, уред, апарат), прекъсвам (телефонна връзка), отклонявам (влак) в друга линия, преминавам на друга тема, сменям тактиката
switch on включвам (ток), запалвам (радиотелевизионен приемник, осветление)
to SWITCH someone on sl. вълнувам някого, правя някого щастлив
switch over превключвам (ток), рад., телев. завъртам, премествам (на друга вълна, станция, програма)
to SWITCH over to сменям, променям, (пре) минавам на (друга, нова тактика, система, техника и пр.)

switchback ['switʃbæk]
1. зигзаговидна жп линия по стръмен наклон
2. стръмно шосе с остри завои/серпантини
3. влакче със стръмни спущания и изкачвания (за забавление по панаири и пр.)
4. резки промени в темпото/посоката
a SWITCHBACK road прен. път с много превратности

switch-blade ['switʃbleid]
n джобно ножче, отварящо се с пружинка

switch-board n комутаторно табло, телефонен номератор

switched on ['switʃtɔn]
1. намиращ се под въздействието на марихуана
2. добре осведомен, в крак с времето/събитията

switch-man ['switʃmən]
n (pl-men) жп. стрелочник

switch-over ['switʃouvə]
n промяна/смяна в положението, обрат в тактика/мнение и пр

Switzerland n Швейцария

swivel [swivl]
I. 1. тех. шарнирно съединение
2. attr въртящ се
SWIVEL warrior воен. sl. тиловак
II. v-ll-въртя (се) (като) на ос

swivel-chair ['swivltʃɛə]
n въртящ се стол

swivel-eyed ['swivlaid]
a разноглед, кривоглед

swizz [swiz]
1. n (pl swizzes) рaзг горчиво разочарование
2. измама, мошеничество, заблуда

swizzle [swizl]
I. 1. рaзг. смесена алкохолна напитка, сервирана във висока чаша
SWIZZLE stick стъклена и пр. пръчица за разбъркване на смесени алкохолни напитки
2. swiz (z)
II. 1. бъркам (смесено питие) със стъклена и пр. пръчица
2. sl. напивам се здравата

swob [swɔb]
вж. swab

swollen вж. swell

swoon [swu:n]
I. 1. загубвам съзнание, припадам (for joy от радост, with pain от болка)
2. поет. замирам, заглъхвам (за звук)
II. n припадък

swoop [swu:p]
I. 1. спускам се, връхлитам, нападам ненадейно (обик. с down, on, upon)
2. ав. пикирам (down)
3. разг. сграбчвам, прибирам бързо, събирам, обирам (обик. с up)
II. 1. внезапно спускане, връхлитане
2. ав. пикиране
3. воен. внезапно/изненадващо нападение
4. замах
at one (fell) SWOOP с един удар/замах, наведнъж

swop [swɔp]
вж. swap

sword [sɔ:d]
1. меч, сабя, шпага, рапира
the SWORD война, военна сила/мощ
to draw/sheathe the SWORD започвам/прекратявам враждебни действия
to put to the SWORD убивам, избивам
at the point of the SWORD с оръжие/заплаха/насилие, насила
at SWORD's points във взаимен антагонизъм, готови да се скарат/сбият
to cross/measure SWORDs with кръcтосвам шпаги/премервам силите си/състезавам се/споря с
to throw one's SWORD into the scale предявявам права с оръжие в ръка
the SWORD of justice правосъдие, възмездие
SWORD of State меч, носен пред държавния глава при тържествени случаи
2. прен. военна сила, сила на оръжието, война
the SWORD of Damocles надвиснала/грозяща опасност, дамоклев меч

sword-arm ['sɔ:da:m]
n дясната ръка

sword-belt ['sɔ:dbelt]
n портупей

sword-cane ['sɔ:dkein]
вж. sword-stick

sword-cut ['sɔ:dkʌt]
n (белег от) рана от сабя

sword-dance ['sɔ:dda:ns]
n танц с/върху/около саби

swordfish ['sɔ:dfiʃ]
n зоол. риба меч (Xiphias gladius)

sword-flag ['sɔ:dflæg]
n бот. жълт ирис/перуника

sword-grass ['sɔ:dgra:s]
1. n бот. гладиола
2. вид шавар

sword-hand ['sɔ:dhænd]
вж. sword-arm

sword-law ['sɔ:dlɔ:]
n военна власт, право на силния

sword-lily ['sɔ:dlili]
n гладиола

sword-play ['sɔ:dplei]
1. фехтовка
2. прен. ожесточен спор, словесен двубой, размяна на остроумия

swordsman ['sɔ:dzmæn]
n (pl-men) фехтовач

swordsmanship ['sɔ:dzmənʃip]
n фехтовално умение/майсторство

sword-stick ['sɔ:dstik]
n кух бастун, в който се поставя тънка сабя

swore вж. swear

sworn I. вж. swear
II. a заклет
SWORN brothers побратими
SWORN friends най-верни/близки приятели
SWORN enemies заклети/смъртни врагове

swot [swɔt]
I. v (-tt-) уч. sl. уча усилено, кълва, зубря, назубрям
II. 1. зубрене, зазубряне, кълване
2. зубрач, кълвач
3. мъчна/трудна/тежка работа

swum вж. swim

swung вж. swing

swung-dash ['swʌŋdæʃ]
n печ. тилда

sybarite ['sibərait]
n разпуснат/тънещ в разкош човек, сибарит

sycamore ['sikəmɔ:]
1. n бот. вид смокиново дърво (в Cuрия)
2. SYCAMORE (-maple) голям клен, чинар (Acer pseudoplatanus)
3. ам. платан, яблан, чинар (Platanus occidentalis)

syce [sais]
n инд. коняр

sycomore вж. sycamore

sycophancy ['sikəfənsi]
n подлизурство, угодничество

sycophant ['sikəfənt]
n мазник, подмазвач, подлизурко

sycophantic [sikə'fæntik]
a подмазвачески, подлизурски

sycosis [sai'kousis]
n кожно заболяване на корена на космите на брадата, сикоза

syenite ['saiənait]
n минер. сиенит

syllabary ['siləbəri]
n слогова/сричкова азбука

syllabic [si'læbik]
1. сричков
2. сричкообразуващ

syllabicate [si'læbikeit]
вж. syllabify

syllabify [sil'læbifai]
v разделям/произнасям на срички

syllabize ['siləbaiz]
вж. syllabify

syllable ['siləbl]
I. n сричка, прен. дума
not a SYLLABLE нито дума, нито звук, ни гък
in words of one SYLLABLE кратко, ясно, безцеремонно
II. 1. произнасям на срички
2. книж. изричам, произнасям
two/three-syllabled word двусрична/трисрична дума

syllabub вж. sillabub

syllabus ['siləbəs]
1. учебна програма
2. конспект, план (на лекции, курс и пр.)
3. катoл. списък на ересите

syllepsis [si'lepsis]
n отнасяне на една дума едновременно към две или повече други, съгласувайки я само с една от тях (neither I nor he knows нито аз, нито той знае)

syllogism ['silədʒizm]
n лог. силогизъм

sylph [silf]
1. мит. дух на ефира
2. нежна/изящна девойка/жена
3. вид колибри с раздвоена опашка

sylph-like ['silflaik]
a изящен, грациозен

sylvan вж. silvan

symbiosis [simbai'ousis]
n биол. симбиоза

symbol [simbl]
1. символ, емблема
2. условен писмен знак, обозначение
3. църк. кредо, верую

symbolic [sim'bɔlik]
1. символичен, олицетворяващ
SYMBOLIC of символизиращ
2. значителен, важен, знаменателен

symbolically [sim'bɔlikəli]
adv символично

symbolism ['simbəlizm]
n символизъм

symbolist ['simbəlist]
n символист

symbolization [simbəlai'zeiʃn]
n символизиране, символизация

symbolize ['simbəlaiz]
1. символизирам
2. представям/изобразявам/обозначавам със символи

symbology [sim'bɔlədʒi]
1. изкуство да се изобразява със символи
2. изучаване/тълкуване на символите
3. система от символи

symmetric [si'metrik]
a симетричен, съразмерен

symmetrically [si'metrikəli]
adv симетрично, съразмерно

symmetry ['simitri]
n симетрия, съразмерност

sympathetic [simpə'θetik]
I. 1. съчувствен, състрадателен, симпатизиращ
2. благоразположен, одобряващ, отзивчив
SYMPATHETIC strike стачка в знак на солидарност
SYMPATHETIC ink симпатично мастило
3. сроден, близък, благоприятен, отговарящ на вкусовете, подходящ (за среда и пр.)
4. мил, обичлив, симпатичен, приятен
5. физиол. ставащ/предизвикан по симпатия (за болка и пр.), симпатичен, симпатически (за система, орган и пр.)
II. n симпатичен нерв/система

sympathetically [,simpə'θetikəli]
adv съчувствено

sympathize ['simpəθaiz]
1. съчувствувам
изразявам/изказвам съчувствие (with на)
to SYMPATHIZE with someone in something съчувствувам на някого за нещо
2. разбирам, одобpявам, споделям, съгласявам се (с мнение, становище и пр.)

sympathizer ['simpəθaizə]
1. човек, съчувствуващ/споделящ скръбта и пр. на някого
2. симпатизант, съчувственик (на партия, идея)

sympathy ['simpəθi]
1. съчувствие, състрадание, отзивчивост (with, for)
a man of ready SYMPATHY много отзивчив човек
2. симпатия (и физиол.)
3. съгласие, разбирателство, хармония, споделяне
to be in SYMPATHY with съгласен съм с, напълно разбирам, споделям, одобрявам
to be out of SYMPATHY with, to have no SYMPATHY for/with не съм съгласен с, не одобрявам, не споделям
4. чувство на лоялност/солидарност
in SYMPATHY with от солидарност

symphonic [sim'founik]
a симфоничен

symphonious [sim'founiəs]
a хармоничен, съзвучен

symphonist ['simfənist]
1. композитор на симфонии, симфонист
2. член на симфоничен оркестър

symphony ['simfəni]
1. симфония
2. aм. симфоничен оркестър
3. хармония, съзвучие
4. attr симфоничен
SYMPHONY orchestra симфоничен оркестър

symposiarch [sim'pouzia:k]
1. председател на симпозиум
2. ист. церемониал-майстор на пиршество

symposiast [sim'pouziæst]
n участник в симпозиум

symposium [sim'pouziəm]
1. ист. пиршество
2. философска/научна и пр. беседа/разискване
3. разискване на един или няколко сродни проблеми, симпозиум
4. сборник от статии/есета от различни автори на обща тема

symptom ['simptəm]
n симптом, признак (и мед.), белег, знак, указание

symptomatic [simptə'mætik]
a показателен, симптоматичен

symptomatology [simptəmə'tɔlədʒi]
1. n мед. изучаване на симптомите на болестите
2. симптоматичен комплекс на дадена болест

synaeresis [si'niərisis]
n (pl-ses) фон. сливане на две гласни в дифтонг или в една гласна, синереза

synagogue ['sinəgɔg]
n синагога

synallagmatic [sinələg'mætik]
a юр. двустранен (за договор и пр.)

sync [siŋk]
1. вж. synchronization
2. synchronize

syncarp ['sinka:p]
n бoт. сложен плод (къпина и пр.)

synchroflash ['siŋkrouflæʃ]
n приспособление към фотоапарат за отваряване на обектива едновременно със светването на светкавицата

synchromesh ['siŋkroumeʃ]
a предназначен да осигурява, синхронизирана смяна на скоростите

synchronic [siŋ'krɔnik]
a синхроничен, синхронен, едновременен

synchronism ['siŋkrənizm]
n синхронност, едновременноcт

synchronistic вж. synchronous

synchronization [,siŋkrounai'zeiʃn]
n синхронизиране, синхронизация

synchronize ['siŋkrənaiz]
1. синхронизирам, координирам, съгласувам по време
2. съвпадам по време, протичам едновременно, показвам едно и също време (за часовник)
3. сверявам, коригирам (часовник)
4. доказвам/установявам едновременността на (събития и пр.)

synchronizer ['siŋkrənaizə]
n тех. синхронизатор

synchronous ['siŋkrənəs]
a едновременен, синхронен

synchrony ['siŋkrəni]
n едновременност, синхрония, синхронност

synchrotron ['sinkrətrɔn]
n физ. апарат за ускоряване на електрони

syncline ['sinklain]
n геол. скално корито, синклинала

syncopate ['siŋkəpeit]
v грам., муз. синкопирам

syncopation [siŋkə'peiʃn]
1. n грам., муз. синкопиране
2. синкоп

syncope ['siŋkəpi]
1. мед. припадък, синкоп
2. грам., муз. синкоп

syncretism ['siŋkritizm]
n фил. синкретизъм, еклектизъм

syncretize ['siŋkritaiz]
v обединявам/съчетавам несъвместими схващания/принципи/системи

syndetic [sin'detik]
a грам. съединителен, свързващ, съюзен

syndic ['sindik]
1. юр. синдик
2. административен служител
3. член на комисия при Академичния съвет на университета в Кеймбридж

syndicalism ['sindikəlizm]
n синдикализъм

syndicalist ['sindikəlist]
n синдикалист

syndicate ['sindikeit]
I. n синдикат, синдикален съвет, обединение
II. 1. обединявам в синдикат
2. публикувам материали чрез синдикат

syndication [sindi'keiʃn]
n обединяване/обединение в синдикат

syndrome ['sindroum]
1. мед. синдром
2. типична комбинация от мнения, поведение и пр

syne [sain]
шотл. since (вж. auld lang syne)

synecdoche [si'nekdəki]
n синекдоха (стилистична фигура)

synecology [sini'kɔlədʒi]
n синекология (клон от екологията)

syneresis вж. synaeresis

synergic [si'nə:dʒik]
a действуващ съвместно/обединено

synesis ['sinəsis]
n ез. синтактична контаминация

synod ['sinəd]
n църк. синод, съвет, съвещание

synonym ['sinənim]
n синоним (of, for)

synonymity [sinə'nimiti]
n еднозначност, синонимност

synonymous [si'nɔniməs]
a еднозначен, синонимен (with на)

synonymy [si'nɔnimi]
1. синонимност, синонимия, еднозначност
2. синонимика

synopsis [si'nɔpsis]
n (pl-ses) кратък обзор, резюме

synoptic [si'nɔptik]
I. 1. метеор. синоптичен
2. нагледен, прегледен, конспективен
3. the SYNOPTIC Gospels църк. евангелията на Матей, Марко и Лука
II. 1. синоптик метеоролог
2. един от тримата автори на синоптичното евангелие

syntactic [sin'tæktik]
a синтактичен

syntactically [sin'tæktikəli]
adv синтактично, синтактически

syntactics [sin'tæktiks]
1. дял от математиката
2. дял от семиотиката

syntax ['sintæks]
n синтаксис

synthesis ['sinθisis]
n (pl-ses) синтез

synthesize ['sinθisaiz]
v синтезирам

synthetic [sin'θetik]
I. 1. хим., ез. синтетичен
2. изкуствен, добит по изкуствен начин (за лекарства, материи и пр.)
3. шег. престорен, неискрен
II. n получена по изкуствен начин материя (пластмаса и пр.)

synthetically [sin'θetikəli]
adv по синтетичен начин, синтетично

syntonic [sin'tɔnik]
1. нормално реагиращ, приспособяващ се към околната среда
2. рад. който резонира/се настройва на вълна

syphilis ['sifilis]
n сифилис

syphilitic [sifi'litik]
1. a сифилитичен
2. n сифилитик

syphon вж. siphon

syren вж. siren

syriac ['siriæk]
а, n древносирийски (език)

Syrian ['siriən]
1. a сирийски
2. n сириец

syringa [si'riŋgə]
1. жасмин
2. люляк

syringe ['sirindʒ]
I. 1. спринцовка, шприц
2. помпа
II. 1. инжектирам, впръсквам
2. пръскам, напръсквам

syrinx ['siriŋks]
1. мед. фистула
2. анат. евстахиева тръба
3. зоол. гръклян на птица
4. устна хармоника

syrup ['sirəp]
I. 1. сироп, глюкоза, петмез
2. разг. сладникавост
II. v сиропирам, заливам със сироп

syrupy ['sirəpi]
1. като/със сироп
2. сладникав (и прен.)

systaltic [sis'tæltik]
a пулсиращ

system ['sistəm]
1. система (философска, политическа и пр.)
2. метод, организация, ред, порядък, системност, методичност
on a SYSTEM по дадена система
SYSTEM building монтажно/панелно строителство
3. организъм, цяло, човешки организъм, тяло
to get/work something out of one's SYSTEM прен. освобождавам се/отървавам се от нещо, отреагирвам нещо
4. мрежа, система (телефонна, жп. и пр.), геол. система, формация, група
5. светът, вселената

systematic [sisti'mætik]
a системен, систематичен, методичен, систематически

systematically [sisti'mætikəli]
adv системно, методично, систематично

systematics [sisti'mætiks]
n pl с гл. в sing систематика, таксономия

systematism ['sistimə'tizm]
вж. systematization

systematization ['sistimətai'zeiʃn]
n систематизиране, систематизация

systematize ['sistimətaiz]
v привеждам в система, систематизирам

systemic [sis'temik]
1. физиол. на целия организъм, органически
2. засягащ целия организъм (за пестицидu и пр.)

systemless ['sistimlis]
a безсистемен, неметодичен, несистематичен

systole ['sistəli]
1. физиол. съкращаване на сърцето
2. проз. съкращаване на гласна/сричка по метрически причини

syzygy ['sizigi]
n астр. положение на луната по права линия със земята и слънцето, сизигия

t [ti:]
1. буквата Т
to a T точно, както трябва, съвършено, до най-малката подробност
that suits me to a T това ми e много удобно/отговаря напълно на желанията/възможностите ми
to cross the t's проявявам голяма прецизност, придавам значение на подробностите
2. нещо с форма на буквата Т
T-bandage превръзка във формата на буквата Т

ta [ta:]
int дет. разг. благодаря

taal [ta:l]
n ист., обик. the TAAL ранна форма на африканс (холандски диалект в Южна Африка)

tab [tæb]
I. 1. закачалка на дреха и пр., петлица, ушенце
2. воен. петлица
red TAB sl. щабен офицер
3. наушник
4. метално връхче на връзка за обувки
5. ав. тример
6. етикет (за багаж и пр.)
7. разг. сметка, проверка
to keep TAB (s) on контролирам, водя сметка за, не забравям, следя, наблюдавам, не изпускам от очи
II. v (-bb-) разг. слагам етикет (и) на

tabard ['tæbəd]
1. n ист. къса дреха без ръкави, носена от рицарите върху бронята, дреха на средновековен вестител
2. наметало

tabaret ['tæbəret]
n копринен раиран плат за тапицировка

tabby ['tæbi]
1. копринен плат моаре
2. котка на сиви/кафяви ивици, котка тигър, котка (особ. женска)
3. презр. клюкарка (особ. стара мома)
4. attr на тъмни райета/ивици и пр

tabernacle ['tæbənækl]
I. 1. библ. временно жилище/подслон
2. ист. лек/преносим еврейски храм, скиния
3. молитвен дом, храм, параклис
4. арх. ниша с навес (за статуя на светия и пр.)
5. мор. гнездо на подвижна мачта
II. v подслонявам се, обитавам временно

tabernacle-work ['tæbənæklwə:k]
n арх. резба/ажурна украса над амвони и пр

tabes ['teibi:z]
n мед. отслабване, изтощение, измършавяване
dorsal TABES атрофия, атаксия, табес

tabinet ['tæbinet]
n моаре от вълна и коприна

tablaturte ['tæblətʃə]
1. муз. ост. нотно писмо (особ. за лютня и пр.)
2. мислен образ, представа

table [teibl]
I. 1. маса
2. маса за хранене, трапеза
at TABLE на масата, през време на ядене
to be at TABLE обядвам, вечерям, храня се
to sit down to TABLE сядам да се храня
to leave the/to rise from TABLE ставам от масата, свършвам храненето си
to lay/set/spread the TABLE слагам масата за ядене
the pleasures of the TABLE хубаво ядене и пиене
to keep a good TABLE храня се добре, винаги имам хубаво ядене вкъщи
3. маса, подставка за инструмент и пр
4. бридж картите на мора, подредени на масата
5. дъска, дъсчица, плоча, плочка, плака, надпис на плоча и пр.
the two TABLEs, the TABLEs of the law Мойсейевите таблици, скрижалите, десетте божи заповеди
6. плоска повърхност, стена (на кристал, строеж и пр.)
7. плато, равнина
8. таблица, списък
TABLE of fares жп. ценоразпис на билетите
to lay (a bill, etc.) on the TABLE отлагам за неопределено време разискването на (законоnроект и пр.), предлагам за обсъждане
to lie on the TABLE бивам отлаган (за законопроект и пр.)
to take from the TABLE ам. разглеждам отново (законопроект и пр.)
upon the TABLE общоизвестен, публично обсъждан
under the TABLE пиян, препил, особ. след ядене
to turn the TABLEs on someone разменяме си ролите c някого, получавам превъзходство над някого, връщам/отвръщам/отмъщавам си на някого
II. 1. слагам на маса (та)
2. поставям на обсъждане
to TABLE a motion правя/внасям предложение
3. отлагам за неопределено време обсъждането на
4. правя надпис върху плоча и пр., записвам си
5. вписвам в списък, каталог и пр., подреждам в таблици, диаграми и пр
6. карти играя/давам/слагам карта
7. тех. шпунтувам, сглобявам шпунтувани дъски
8. мор. заздравявам платна с широки подгъвки

tableau ['tæblou]
1. жива картина (и TABLEAU vivant)
2. прен. внезапно възникнало драматично положение
3. TABLEAU curtains театр. диагонално отварящи се завеси (нагоре и настрани)

table-cloth ['teiblklɔθ]
n покривка за маса

table-cut ['teiblkʌt]
a с плоска горна повърхност (за диамант и пр.)

table-d'hote ['ta:bl'dout]
n фр. общо меню в ресторант, таблдот

table-flap ['teiblflæp]
n подвижно/сгъваемо крило на маса

table-knife ['teiblnaif]
n нож за хранене

table-land ['teibllænd]
n висока равнина, плато

table-leaf ['teibl,li:f]
1. допълнителна дъска за удължаване на маса
2. table-flap

table-lifting ['teibl,liftiŋ]
n спиритически сеанс (и table-rapping/turning)

table-linen ['teibl,linin]
n покривки и салфетки за маса

table manners ['teibl,mænəz]
n добри маниери при хранене

table mat ['teiblmæt]
n подложка за маса (за под чаша, кана, горещ съд и пр.)

table-money ['teiblmʌni]
1. воен. представителни пари на висш офицер
2. такса в клуб за право да се използува столовата му за обеди, вечери и пр

tablespoon ['teiblspu:n]
n супена лъжица (и като мярка)

tablespoonful ['teiblspu:nful]
n една супена лъжица (мярка)

tablet ['tæblit]
1. плочица, дъсчица, табелка, възпоменателна плоч (к) а
2. таблетка (лекарство, шоколад и пр.), калъп (сапун)

table-talk ['teibltɔ:k]
n разговор (и) на масата/трапезата

table tennis ['teibl,tenis]
n тенис на маса, пинг-понг

table-top ['teibltɔp]
a за върху маса (за снимка, календар и пр.)

table-ware ['teiblwɛə]
n сервизи и прибори за маса

table wine ['teibl,wain]
n обикновено вино за пиене при хранене

tabloid ['tæblɔid]
1. вестник с малък формат, много илюстрации и накратко и опростено дадени новини
2. таблетка (лекарство)
3. attr кондензиран, концентриран, сбит и опростен

taboo [tə'bu:]
I. 1. рел. табу, неприкосновен предмет, разг. нещо забранено/недопустимо да се споменава/върши
2. запрещение, възбрана, остракизъм
II. 1. свещен, който не бива да се докосва/споменава/употребява, забранен по религиозни, морални или др. причини
2. избягван, прокълнат
III. v слагам под възбрана, запрещавам
2. отбягвам

tabor ['teibə]
n ист. барабанче

tabouret ['tæbəret]
1. табуретка
2. гергев

tabu [tə'bu:]
вж. taboo

tabular ['tæbjulə]
1. плосък
2. на тънки пластове/слоеве
3. подреден в редици/колони
4. изразен/изложен в таблици

tabulate ['tæbjuleit]
1. подреждам/давам в редици, колони, таблици, диаграми и пр
2. придавам плоска повърхност на

tabulator ['tæbjuleitə]
1. човек, който прави таблици, диаграми и пр
2. табулатор на пишеща машина

tacamahac ['tækəma:hæk]
1. ароматична смола, от която се прави тамян
2. вид сев. -ам. топола (Populus balsamifera)

tacet ['tæsit]
v лат. муз. указание, означаващо, че даден инструмент и пр. не участвува в част от музикалното произведение

tachisme ['tæʃizm]
n абстрактен експресионизъм в живописта

tachometer [tæ'kɔmitə]
n тахометър

tachycardia [tæki'ka:diə]
n мед. ускорена сърдечна дейност, тахикардия

tachygraphy [tæ'kigrəfi]
n вид стенография (особ. у древните гърци и римляни)

tachymeter [tæ'kimitə]
n топогр. тахиметър

tacit ['tæsit]
a мълчалив, безмълвен (за отговор, съгласие и пр.)

tacitly ['tæsitli]
adv мълчаливо, тихомълком, безмълвно

taciturn ['tæsitə:n]
a мълчалив, сдържан, необщителен

taciturnity [,tæsi'tə:niti]
n мълчаливост, необщителност

tack [tæk]
I. 1. гвоздейче с широка главичка, кабърче
2. тропоска
3. мор. хале (въже), ъгъл на платно
on the port/starboard TACK с вятъра отляво/отдясно
to make TACK and TACK лавирам
4. прен. (политическа) линия/курс
on the right/wrong TACK прен. на прав/погрешен път
5. лепкавост (на боя, лак и пр.)
6. странична клауза към законопроект
II. 1. закрепвам, прикрепвам, закачам/заковавам с гвоздейчета/кабърчета
2. прикачам леко, тропосвам
3. мор. променям курса на кораб спрямо вятъра
лавирам (и с about)
4. прен. променям рязко курса/линията си
5. прибавям, добавям (to, on to към, на), парл. прибавям допълнителна/странична клауза към (финансов) законопроект
III. n седло, юзда и др. принадлежности за оседлаване на кон
IV. 1. храна (хляб, сухар и пр.)
2. пренебр. глупости, безсмислици

tackboard ['tækbɔ:d]
n дъска за окачване на обяви, съобщения и пр

tackle [tækl]
I. 1. принадлежности, съоръжения, такъми, инструменти
fishing TACKLE рибарски принадлежности
2. мор. такелаж
3. тех. полиспаст
4. сп. опит да се отнеме топката
II. 1. закрепвам с корабни въжета
2. вдигам с полиспаст
3. нападам, счепквам се с, сп. опитвам се да спра/отнема топката
4. заемам се/залавям се енергично за работа и пр., подемам/подхващам въпрос и пр.
to TACKLE someone over a matter говоря откровено с/опитвам се да убедя някого по даден въпрос
5. боря се, справям се (with с)

tackle-block ['tæklblɔk]
n тех. макара/скрипец на полиспаст

tackle-fall ['tæklfɔ:l]
n тех. въже на полиспаст

tackling n такелаж

tacky ['tæki]
I. a лепкав, леплив, незасъхнал (за лак, боя и пр.)
II. 1. показващ лош вкус/стил, прост
2. раздърпан, опърпан
3. натруфен

tact [tækt]
n тактичност, такт
to use TACT постъпвам тактично
to have/show TACT проявявам тактичност

tactful ['tæktful]
a тактичен

tactical ['tæktikl]
a тактически, умел, изкусен

tactician [tæk'tiʃən]
n тактик

tactics ['tæktiks]
n pl тактика

tactile ['tæktail]
1. физиол. осезателен
2. осезаем, осезателен

tactility [tæk'tiliti]
n осезаемост, осезателност

tactless ['tæktlis]
a нетактичен

tactual ['tæktjuəl]
a физиол. осезателен

tadjik [ta:'dʒik]
I. a таджикски
II. 1. таджик
2. таджикски език

tadpole ['tædpoul]
n зоол. попова лъжичка

taedium vitae ['ti:diəm,vi:tai]
n умора от живота, съпроводена с желание за самоубийство

tael [teil]
1. азиатска мярка за тегло 1,5 унции
2. китайска сребърна монета

ta'en [tein]
nоеm. съкр. от taken (вж. take)

taenia ['ti:niə]
1. зоол. тения
2. анат. тъкан във форма на панделка
3. арх. ивица над архитрава на дорийска колона
4. ист. панделка за коса

taffeta ['tæfitə]
1. тафта
2. attr от тафта, тафтен

taffrail ['tæfrail]
n мор. ограда на хакборда

Taffy ['tæfi]
I. n разг. прякор на жител на Уелс
II. 1. toffee
2. sl. ласкателство, правене на вятър

tag [tæg]
I. 1. свободен/висящ край
2. метален/пластмасов наконечник на връзки за обувки
3. петелка отзад на висока обувка
4. (връх на) опашка на животно
5. висящ етикет на багаж и пр
6. прибавка, допълнение
7. сплъстен кичур вълна на руното на овца
8. театр. (морално) обобщение в края на драма
9. изтъркана/банална фраза, клише
10. кратък рефрен на песен и пр
II. 1. слагам наконечник на връзка, прикачвам етикет на багаж, дреха и пр
2. маркирам, отбелязвам
TAGged atoms белязани атоми
3. съчинявам/прибавям рефрен на
4. римувам (се)
5. прибавям, лепвам (се), прикачам
присъединявам (се) (to към)
съединявам, сглобявам (together)
6. разг. (пре) следвам, постоянно се влача/мъкна подир някого, следя, проследявам
to TAG at someone's heels не се отделям от/вечно съм по петите на някого
III. n гоненица (игра)
IV. v (-gg-) хващам/докосвам при гоненица, бейзбол докосвам (играч) с топката

tag-end ['tægend]
n най-задна/най-ниска част от нещо, остатък, край

tag line ['tæglain]
n заключителен ред/фраза (на пиеса, шега, обик. служеща за изясняване или за драматичен ефект)

tag-rag вж. ragtag

Tahitian [tə'hi:ʃən]
I. a таитски
II. 1. местен жител на о-в Таити
2. таитски език

taiga ['taigə]
n рус. тайга

tail [teil]
I. 1. опашка
with one's TAIL between one's legs с подвита опашка (и прен.)
with TAIL up прен. в добро настроение
to turn TAIL обръщам гръб, бягам (от опасност и пр.)
close at someone's TAIL по петите на някого
to tread on one's own TAIL навреждам на/себе си вместо на друг
2. нещо, наподобяващо опашка, опашка на комета, хвърчило, самолет и пр
3. край, крайчец
to look at someone out of the TAIL of one's eye поглеждам някого с крайчеца на окото си
4. долен/заден/изтънен край, част на керемида и пр., която се подава под друга
задна част (нa кола, самолет и пр.)
5. край, завършък (на дреха, върволица, процесия, явление и пр.)
the TAIL of a storm сравнително притихване в края на буря
the TAIL of a stream тиха вода след буйно течение/водовъртеж и пр
6. изтъняване, удължение (на плитка и пр.)
7. опашчица, чертичка, камшиче (на буква, нота и пр.)
8. разг. свита
9. прен. опашка, по-малко влиятелна част (на партия и пр.), сп. послаба част на отбор и пр
10. шлейф (на рокля)
11. рl разг. фрак
12. sl. човек, който следи/наблюдава някого
to put a TAIL on someone разг. нареждам да бъде следен някой
13. обик. рl обратната страна на монета, тура
14. вулг. задник
15. бялото поле на долния край на страница
II. 1. слагам опашка на (хвърчило и пр.)
2. прибавям, прикачам (on to на, към)
3. sl. следя, проследявам, вървя по петите на
4. режа/отрязвам опашката на (aгне и пр.)
5. късам/режа/изчиствам дръжките на плодове
6. вървя в края на/завършвам върволица, процесия и пр., нижа се, точа се (after след)
7. постепенно намалявам, загубвам се, изчезвам
tail after следя/следвам отблизо, вървя по петите на
tail away изоставам, влача се, точа се, мъкна се (на края на група, върволица и пр.), замирам, заглъхвам, губя се, чезна, постепенно изтънявам, намалявам се, разпилявам се, изчезвам
tail in закрепям края на греда в стена и пр.
tail off tail away, понижавам се, влошавам си качеството
tail on прибавям, притурям
III. n юр. ограничение на условията за наследяване
IV. a юр. ограничен, с известни условия (за право на наследяване)

tail-board ['teilbɔ:d]
n заден/подвижен капак на камион, каруца и пр

tailcoat ['teilkout]
n фрак

tail-end ['teilend]
1. заден край, опашка (на колона и пр.)
2. последна/заключителна част
3. заключителен период

tail-gate ['teilgeit]
I. 1. долна врата на шлюз
2. tail-board
II. v карам на опасно близко разстояние зад друго превозно средство

tailing ['teiliŋ]
1. подаващата се навън част на вкопана в стена тухла/камък
2. обик. рl отпадъци/остатъци от руда и пр
3. плява

tailless ['teillis]
a без опашка

tail-light ['teillait]
1. жп. червен буферен фенер
2. авт. задна сигнална лампа, стоп-лампа

tailor ['teilə]
I. n шивач, крояч (обик. на дрехи по поръчка)
II. 1. кроя и шия дрехи по поръчка
who TAILORs you? кой ти шие
2. приспособявам, нагаждам за
3. изработвам майсторски, изкусурявам

tailoring ['teiləriŋ]
1. шивачество, шивашки занаят, шивашко умение/майсторлък
2. кройка/линия на дреха
3. приспособяване, пригаждане

tailor-made ['teiləmeid]
I. a за дамски костюм ушит от шивач, втален, с опростена линия, тайор
2. съвсем подходящ/пригоден за целта/случая
II. 1. ушит по поръчка дамски костюм тайор
2. sl. готова цигара (не ръчно свита)

tail-piece ['teilpi:s]
1. струнник на цигулка, чело и пр
2. печ. винетка в края на глава/на книга
3. притурка, прибавка, придатък

tailpipe ['teilpaip]
1. смукателна тръба на помпа
2. авт. ауспух

tailplane ['teilplein]
n ав. стабилизатор, крепител, опашни площи

tail-race ['teilreis]
n вада/улей под воденичното колело

tail-spin ['teilspin]
1. ав. опашен свредел
2. прен. остра финансова депресия
3. прен. паника

tail wind ['teilwind]
n попътен вятър

taint [teint]
I. 1. петънце, петно, прен. позорно петно
2. зараза, развала, поквара, порок
meat free from TAINT прясно месо
free from moral TAINT чист, нспокварен
3. следа (от нещо лошо)
without TAINT of bias без всякакво предубеждение
II. 1. замърсявам, заразявам (въздух, вода и пр.), прен. покварявам, опетнявам
2. развалям се, повреждам се (за продукти и пр.)

taintless ['teintlis]
1. прен. чист, здрав, непорочен, неопетнен
2. пресен, свеж (за продуктu и пр.)

take [teik]
I. 1. вземам
2. водя, завеждам, отвеждам
откарвам (с кола и пp.) (to на, в)
занасям (to на, в)
business often TAKEs me abroad често ходя в чужбина служебно, работата ми често ме кара да пътувам из чужбина
3. хващам, залавям
to TAKE prisoner/captive пленявам, вземам в плен
they were TAKEn prisoner/hostage взеха ги пленници/заложници
to TAKE someone unprepared изненадвам, хващам някого неподготвен
4. вземам (и при игри), превземам, завладявам (и прен.)
I was much TAKEn by the idea идеята много ми хареса
5. възползувам се oт, използувам (възможности и пр.)
6. вземам, наемам (жилище, коли, pаботна ръка и пр.)
7. вземам, заемам, обсебвам (дума, идея и пр.)
8. вземам, заемам, ангажирам (място и пр.)
9. абониран съм за, получавам/купувам си редовно (вестник и пр.)
10. вземам/използувам превозно средство
11. вземам, поемам/тръгвам по (път и пр.)
12. прескачам, преодолявам (препятствие и пр.)
13. вземам, получавам, спечелвам (диплома, награда и пр.)
to TAKE the biscuit/bun/cake sl. надминавам всички, излизам първeнeц
14. вземам, приемам, поемам (хранa, лекарство, въздух u пр.), ям, пия
to TAKE breakfast/dinner, etc. закусвам, обядвам и пр.
do you TAKE sugar in your tea? със захар ли пиeте чая си? I cannot TAKE whisky нe могa да пия/не ми понася пиенето на уиски
15. вземам, приемам (подарък, предложение и пр.)
taking one thing with another прен. (взето) едно на друго
taking all in all общо взето
to TAKE things as they come приемам нещата такива, каквито са
I am not taking any! да имаш да вземаш! ще извиняваш! благодаря! he will not TAKE no for an answer той не приема/не се примирява с отказ
I suppose we must TAKE it at that да приемем/допуснем, че e така, да повярваме
TAKE it from me! добре да гo знаеш
16. предполагам, смятам, приемам
what time do you TAKE it to be? колко мислиш, че e часът? how old do you TAKE him to be? колко години му даваш? I TAKE it that предполагам, че
as I TAKE it според мен
people took him to be mad хората го вземаха за луд
17. разбирам, тълкувам
to TAKE someone seriously вземам думите/постъпките на някого сериозно
I don't know how to TAKE him не зная как да го разбирам/как да тълкувам думите/постъпките му
18. поемам (командуване, отговорност, риск и пр.)
to TAKE the consequences/the punishment поемам/понасям последствията/наказанието
he can TAKE it разг. той издържа, носи (наказание, нещастие и пр.)
19. вземам, отнемам (време и пр.), изисквам, трябва (ми), нужно (ми) е
it TAKEs her/she TAKEs hours/ages to dress тя ce облича с часове
to TAKE one's time over something /in doing something не се притеснявам/не си давам зор/не бързам с (извършването на) нещо
TAKE your time полека, не бързай, не се притеснявай
it took four men to hold him бяха необходими четирима души, за да гo удържат
it TAKEs a clever man to do that ум трябва за тази работа, само умен човек може да свърши това
that will TAKE some explaining това няма да е лесно да се обясни
the work took some doing работата не беше лесна/лека
it took some finding не беше лесно да се намери
don't TAKE so much asking не чакай толкова да тe молят, не се назлъндисвай толкова
20. измервам (температуpа, височина и пр.)
отчитам данни (на измервателен ypед)
21. хващам, пипвам, разболявам се oт
22. правя снимка, снимам, излизам добре/зле на снимка
to TAKE well излизам добре на снимка, фотогеничен съм
23. обучавам, вземам (клас), следвам (курс и пр.)
24. имам успех, харесвам се, имам/оказвам въздействие
25. хващам (се) (за ваксина, присадка и пр.), хващам, ловя (за боя и пр.)
26. побирам (за кола и пр.)
27. издържам (товар и пр.), поддържам, крепя, подкрепям (за греда и пр.)
28. пламвам (за огън)
29. нося (номер на обувки и пр.)
I TAKE sixes in gloves нося ръкавици номер шест
30. мат. вадя, изваждам
31. грам. вземам, управлявам
32. разг. мамя, измамвам
to TAKE advice приемам/вслушвам се в/потърсвам съвет
to TAKE legal/medical advice съветвам се с адвокат/лекар
to TAKE heed/notice of внимавам за, обръщам внимание на
to TAKE measures/steps вземам мерки
to TAKE one's name from нося името/наименованието си от
to TAKE pains/trouble старая се, полагам грижи/старание
to TAKE something apart/to pieces разглобявам нещо
the table TAKEs apart масата се разглобява/е разглобяема
II. 1. улов (дивеч, риба и пр.)
2. театр. касов сбор
3. печ. текст, даден за набор на един словослагател
4. кино сцена, кадър (за снимане)

take-in ['teikin]
n измама, мошеничеcтво

taken вж. take

take-off ['teikɔf]
1. комична имитация, пародия, карикатура
2. ав. излитане, откъсване от земята (на самолет, ракета и пр.)
3. сп. място, от което се скача, трамплин

taking ['teikiŋ]
I. 1. привлекателен, пленителен, приятен
2. заразителен, прилепчив (за болест)
II. 1. рl вземания, постъпления, печалби
2. арест
3. превземане
4. разг. силно вълнение/безпокойство

Talbot ['tɔ:bət]
n изчезнала порода бяла хрътка

talc [tælk]
1. слюда
2. талк
3. TALC (powder) talcum powder

talcky ['tælki]
a от талк, съдържащ талк

talcum powder ['tælkəm,paudə]
1. талк на прах
2. талк пудра

tale [teil]
1. приказка, разказ, история
a TALE of a tub измислица, измишлъотина
his TALE is told песента му е изпята, неговата свърши
to tell a TALE разказвам приказка
this tells a TALE това е много показателно/говори много
it tells its own TALE това не се нуждае от обяснение/коментар, положението е съвсем ясно
to tell one's own TALE сам разказвам как е станало нещо
to tell the TALE sl. разказвам жалостива история
2. измислица, клюка, слух
to tell TALEs out of school издавам (чужди) тайни, клюкарствувам, доноснича, издайнича
3. ост., поет. общ брой, сбор, число, категория

talebearer ['teilbɛərə]
n клюкар, сплетник, издайник, доносник

talebearing ['teilbɛəriŋ]
1. издайничество, доносничество
2. ковладене, наклеветяване
3. сплетник, клюкар

talent ['tælənt]
1. дарба, талант (for), талантлив човек, талант
local TALENT местни таланти (обик. любители)
TALENT scout/spotter търсач/откривач на естрадни таланти
2. ист. талант (парична и мерна единица)

talented ['tæləntid]
a надарен, даровит, талантлив

talentless ['tæləntlis]
a бездарен

talent show ['tæləntʃou]
n ам. муз. преглед на млади изпълнители (обик. певци)

tales ['teili:z]
n юр. списък на резервни съдебни заседатели

talesman ['teilizmən]
n (pl-men) юр. резервен съдебен заседател

taleteller ['teiltelə]
1. разказвач
2. сплетник, клюкар

talion ['tæliən]
n юр. определяне на наказание на виновника по принципа зъб за зъб, око за око (lex talionis)

talipes ['tælipi:z]
1. n мед. деформирано стъпало
2. деформация на стъпалото

talipot ['tælipɔt]
n вид палма (Corypha umbraculifera)

talisman ['tælizmən]
n талисман, муска, амулет

talismanic [tæliz'mænik]
a имащ сила на талисман

talk [tɔ:k]
I. 1. говоря, приказвам
разговарям (се) (about, of за)
to TALK big/tall хваля се, говоря на едро
to TALK through one's hat/through (the, back of) one's neck дрънкам глупости/непроверени неща
to TALK (common) sense говоря разумно/смислено
that's no way to TALK така не се говори/приказва, що за език
now you are TALKing sl. виж така може, така приемам
to TALK business говоря делово
to TALK politics говоря за/бистря политика
to TALK war говоря войнствено/враждебно/предизвикателно
to do the TALKing говоря от името на/като представител на други
to TALK oneself hoarse преграквам от говорене
to TALK oneself into prison отивам в/стигам до затвора с непредпазливите си приказки
to TALK someone into/out of doing something убеждавам/разубеждавам някого да направи нещо
I know what I'm TALKing about зная добре какво говоря, разбирам си от работата
2. говоря, изнасям лекция/беседа
3. говоря, одумвам, клюкарствувам
4. приказвам си с, бъбря
talk about говоря/разговарям за, разисквам, обсъждам, одумвам, клюкарствувам за
to be/to get oneself TALKed about ставам обект/прицел на клюки/одумване
при възклицание, изразяващо изненада, възхищение, отвращение. TALK about luck! късмет ли! и ти говориш за късмет! TALK about noise! шум, и то какъв! talk at говоря (нещо с някого), така че да чуе трето лице
talk away започвам да говоря, продължавам да говоря, говоря, без да спра
to TALK someone's fears/trouble, etc. away убеждавам някого, че няма за какво да се бои/тревожи и пр.
talk back възразявам, отвръщам дръзко
talk down надприказвам, наддумвам (някого), запушвам устата на (някого), говоря снизходително/отвисоко, подценявам възможностите на слушателите си, ав. инструктирам чрез радиовръзка (пилот) при кацане, омаловажавам
talk of говоря/приказвам/споменавам за
TALKing of this тъкмо/разгеле говорим за/сме на тази тема
говоря за (възможност, намерение да направя нещо) (с ger)
talk out разисквам подробно, изяснявам, уреждам, постигам споразумение, разг. говоря високо и ясно, парл. провалям гласуването на законопроект чрез проточване на разискванията по него
talk over обсъждам, разисквам подробно, убеждавам, придумвам, спечелвам
talk round обсъждам надълго и широко, без да стигна до решение, избягвам да говоря по същината на въпроса
talk over
talk to говоря с/на, разговарям с, скарвам се на, наругавам
to TALK to oneself говоря си сам
talk up хваля, препоръчвам (книга и пр.), говоря силно и ясно
II. 1. разговор, беседа
to have a TALK with someone разговарям/поговорвам с някого
2. кратко слово/беседа (особ. по радио, телевизия)
3. (празни) думи, приказки
it will all end in TALK нищо няма да излезе, ще си остане само с приказките
idle TALK празни приказки, клюки
to have plenty of small TALK умея да разговарям любезно с хората/да водя празни/леки салонни разговори
4. приказки, слухове, клюки
there is some TALK of his coming back говори се, че щял да се върне
it is the TALK of the town целият град говори за това
5. начин на говорене, говор, език (бебешки и пр.)

talkathon ['tɔ:kəθən]
n проточени дискусии

talkative ['tɔ:kətiv]
a приказлив, бъбрив, словоохотлив

talkee-talkee ['tɔ:kitɔ:ki]
1. неспирно бъбрене
2. неправилен/развален английски език

talker ['tɔ:kə]
1. човек, който говори (добре, зле и пр.)
2. човек, който говори много, но без резултат
3. бъбрив човек
what a TALKER this woman is! каква бъбрица е тази жена!

talkie ['tɔ:ki]
n разг. ост. говорещ филм (и the talkies)

talking ['tɔ:kiŋ]
1. говорещ, който може/умее да говори
2. изразителен (за очи и пр.)

talking film ['tɔ:kiŋfilm]
n говорещ филм (и talking picture)

talking point ['tɔ:kiŋpɔint]
n тема/проблем за разискване/спор

talking-shop ['tɔ:kiŋʃɔp]
n презр. говорилня (за парламент и пр.)

talking-to ['tɔ:kiŋtu]
n мъмрене, смъмряне
to give someone a good TALKING-TO нарязвам някого здравата, тегля му хубав калай

talk show ['tɔ:kʃou]
n радио/телевизионно интервю/дискусия

tall [tɔ:l]
I. 1. висок (за човек, сграда, дърво и пр.)
2. разг. невероятен, преувеличен, изпълнен със самохвалство
a TALL order трудно изпълнима задача, прекомерно високо изискване
II. adv със самохвалство
to talk TALL хваля се, разказвам небивалици

tallage ['tælidʒ]
n ист. данъци, налагани на васали от феодал

tallboy ['tɔ:lbɔi]
n висок скрин

tallish ['tɔ:liʃ]
n възвисок, високичък, доста висок

tallow ['tælou]
I. 1. лой, сало
2. твърдо растително масло
II. 1. намазвам/смазвам с лой
2. угоявам (животно)

tallowy ['tæloui]
a лоен, като лой, мазен, тлъст, угоен

tally ['tæli]
I. 1. рабош (и TALLY-stick)
2. копие, дубликат (от сметка и пр.)
3. етикет, картонче и пр. (за багаж и пр.)
4. дъсчица/пластинка с името на растение и пр. (в градина, парк и пр.)
5. съответствие, еш
6. установена единица при броене на предмети (дузина, десет, сто и пр.)
to keep TALLY of отмятам по списък (стока)
II. 1. съответствувам си, отговарям на, съвпадам (with с)
2. слагам етикет, картонче, надпис и пр. на (багаж, растение и пр.)
3. ам. пресмятам, изчислявам
4. мор. слагам на кърмата

tally-ho ['tælihou]
n ловджийски вик дръж!

tallyman ['tælimən]
n (pl-men) собственик на магазин, в който стоките се продават на кредит/изплащане

tally-shop ['tæliʃɔp]
n ост. дюкян, в който се продава на почек/кредит/изплащане

Talmud ['tælmud]
n евр. Талмуд (сборник от закони, предписания и пр.)

talon ['tælən]
1. нокът на хищна птица
2. талон от квитанция и пр
3. карти талон

talus ['teiləs]
I. 1. геол. сипей
2. склон, скат
II. n (pl-i) aнaт. глезен, глезенна кост

tamable ['teiməbl]
вж. tameable

tamale [tə'ma:li]
n вид мексиканско ястие

tamarack ['tæmərək]
n вид ам. лиственица (Laryx laricina)

tamarind ['tæmərind]
n вид тропическо дърво/плод (Tamarindus indica)

tamarisk ['tæmərisk]
n вечнозелен храст (Tamarix gallica)

tambour ['tæmbuə]
I. 1. барабан, тъпан
2. гергеф
3. арх. барабан, тамбур
II. v шия/бродирам на гергеф

tambourin ['tæmbərin]
1. провансалски барабан
2. провансалски танц

tambourine ['tæmbəri:n]
n дайре, тамбурина

tame [teim]
I. 1. питомен, опитомен, укротен, дресиран, кротък
2. шег. опитомен, дресиран, послушен (за човек)
3. еднообразен, безинтересен, скучен
4. посредствен, банален
5. ам. питомен, градински (за растение), култивиран, обработван (за земя)
II. 1. опитомявам, дресирам
2. укротявам, обуздавам, смирявам
3. подчинявам (се), покорявам (се)
4. смекчавам
5. правя безинтересен/банален/скучен

tameable ['teiməbl]
a опитомим, укротим
поддаващ cе на дресиране

tameless ['teimlis]
a поет. неукротим, необуздан, див

tamer ['teimə]
n укротител, усмирител, дресъор

Tamil ['tæmil]
n (езикът на) населението на Южна Индия и Северна Шри Ланка

Tammany ['tæməni]
1. n ам. организация на Демократическата партия в Ню Йорк
2. подкупничество в политическия живот

Tammy ['tæmi]
вж. tam-o'-shanter

tam-o'-shanter [,tæm-ə-'ʃæntə]
n шотландска барета

tamp [tæmp]
1. трамбовам, набивам, утъпквам
2. натъпквам, запълвам

tampan ['tæmpən]
n отровен юж. -афр. кърлеж

tamper ['tæmpə]
1. меся се, вмесвам се, бъркам се
2. пипам, бърникам
3. подправям, фалшифицирам
4. опитвам се да подкупя свидетел
5. правя безразсъдни/опасни експерименти

tampion ['tæmpiən]
1. втулка, запушалка
2. воен. затулка за дуло

tampon ['tæmpən]
I. n тампон
II. v слагам тампон (и) на рана и пр

tam-tam ['tæmtæm]
n голям метален гонг, там-там

tan [tæn]
I. 1. щава, дъбилно вещество, танин
2. жълтокафяв цвят
3. обгаряне от слънцето, загар, тен, мургавина
4. the TAN sl. цирк, терен на школа за езда
II. 1. щавя
2. загарям, обгаpям от слънцето, добивам загар/тен
3. sl. бия, пердаша
to TAN someone's hide съдирам някого от бой
III. a светлокафяв, жълтеникавокафяв, бронзово кафяв (за загар)
IV. съкр. от tangent

tanagra ['tænəgrə]
n древногръцка статуетка от теракота, танагра

tandem ['tændəm]
I. 1. велосипед за двама, тандем
2. (кола с) два коня, впрегнати един зад друг
3. тех. тандем
II. adv за впрегнати коне или двама души на колело един зад друг

tang [tæŋ]
I. 1. заострен край (на пила, длето, нож и пр.), който се вкарва в дръжката
2. остър/силен вкус/миризма/дъх
3. прен. оттенък, нотка
следа (of от)
4. характерно свойство/качество
II. v дрънча, звънтя, гърмя
III. n дрънчене, звънтене, звън

tangelo ['tændʒəlou]
n бот. хибрид между мандарина и грейпфрут

tangent ['tændʒənt]
1. a мат. допирателен
2. n мат. допирателна, тангента, тангенс
to go/fly off at a TANGENT прен. отплесвам се

tangential [tæn'dʒenʃəl]
1. допирателен, тангенциален
2. отклоняващ се, периферен

tangerine ['tændʒə'ri:n]
I. a танжерски
II. 1. жител на Танжер
2. t. мандарина (и t. orange)

tangibility [,tændʒi'biliti]
1. осезаемост, осезателност
2. реалност, конкретност

tangible ['tændʒibl]
1. осезаем, осезателен
2. юр. материален, веществен
3. реален, конкретен, ясен, определен

tangibly a осезаемо

tangle [tæŋgl]
I. 1. объркано/заплетено кълбо/възел и пр., сплъстена коса
a TANGLE of woods гъсти непроходими гори
2. бъркотия, бърканица, хаос, объркано/заплетено положение
3. сплетеност, заплетеност (на клони и пр.)
to get into a TANGLE обърквам се, оплитам се, комплицирам се
my thoughts are in a TANGLE в главата ми е пълен хаос
II. n вид морско водорасло (Laminaria)
III. 1. забърквам (се), обърквам (се), заплитам (се), оплитам (се), усложнявам (се)
2. сплитам (се), сплъстявам (се)
3. разг. влизам в конфликт/разпра, скарвам се, сбивам се (with с)

tangly ['tæŋgli]
a сложен, заплетен, объркан

tango ['tæŋgou]
I. n тaнгo
II. v танцувам танго

tangram ['tæŋgrəm]
n китайска игра, състояща се в комбиниране на седем геометрични фигури

tangy ['tæŋgi]
a остър, рязък, силен (за вкус, миризма)

tanist ['tænist]
n ист. избран наследник на келтски вожд

tank [tæŋk]
I. 1. цистерна, резервоар, казан
2. изкуствен водоем, водохранилище (в Индия, Пакистан и др.)
3. воен. танк
attr танков
4. ам. затворническа килия
II. 1. пълня резервоар/цистерна
2. съхранявам в цистерна
3. sl. пия, наливам се, напивам се (с бира и пр.)

tankage ['tæŋkidʒ]
1. събиране/съхраняване (на вода и пр.) в цистерни и пр
2. (такса за) съхраняване в/пълнене на цистерни и пр
3. вместимост на цистерна и пр
4. тор от кости и др. изсушени животински отпадъци

tankard ['tæŋkəd]
1. n. голяма чаша с дръжка и капак, халба, половиница

tank-car ['tæŋkka:]
n вагон/камион-цистерна

tank destroyer ['tæŋkdi'strɔiə]
n ам. воен. противотанково оръдие

tanked [tæŋkt]
a sl. пиян

tank-engine ['tæŋkendʒin]
n комбиниран локомотив с тендер

tanker ['tæŋkə]
n кораб-цистерна, танкер

tank farm ['tæŋkfa:m]
n площ за съхраняване на заредени с петрол цистерни

tank-farming ['tæŋkfa:miŋ]
n агр. отглеждане на растения без почва (в хранителен разтвор), хидропоника

tank top ['tæŋktɔp]
n тясна къса деколтирана горна дреха без ръкави

tank trap ['tæŋktræp]
n воен. противотанково препятствие

tannage ['tænidʒ]
n щавене, дъбене (на кожи)

tanner ['tænə]
I. n щавач, табак
II. n английска сребърна монета (по-рано 6 пенса, сега 2,5 пенса)

tannery ['tænəri]
1. работилница/цех за щавене на кожи
2. щавене

tannic ['tænik]
a танинов
TANNIC acid танин

tannin ['tænin]
n хим. танин

tansy ['tænzi]
n бот. вратига (Tanacetum)

tantalize ['tæntəlaiz]
v измъчвам/дразня с/събуждам неосъществими надежди/желания

tantalizing ['tæntəlaiziŋ]
a измъчващ, дразнещ, възбуждащ вкуса/желанията/интереса, мъчителен

tantalum ['tæntələm]
n хим. тантал

Tantalus ['tæntələs]
1. заключваща се поставка за шишета с напитки
2. зоол. ибис

tantamount ['tæntəmaunt]
a равносилен, равностоен, равен, равняващ се (to на)

tantara ['tæntərə]
n фанфарни звуци на тромпет, рог и пр

tantra ['tæntrə]
n късносанскритски религиозни писания

tantrum ['tæntrəm]
n разг. внезапно раздразнение, гневно избухване
to fly/go into/throw a TANTRUM прихващат ме, избухвам

tan-yard ['tænja:d]
вж. tannery

tap [tæp]
I. 1. кран, канелка, запушалка, чеп
wine/beer on the TAP наливно вино/бира
on TAP прен. готов за незабавно ползуване, постоянно на разположение
2. качество, сорт (на вино и пр.)
3. tap-room
4. тех. метчик, винторез
5. ел. разклонение, клема
6. подслушване на телефонни разговори
II. 1. слагам кран, тапа и пр. на
2. пробивам дупка на (бъчва и пр.)
to TAP wine точа вино от бъчва и пр
3. пробивам, правя пункция на, вадя течност и пр. чрез пункция и пр
4. sl. вземам на заем, измъквам, изкрънквам (пари и пр.)
to TAP someone for money/information, etc. измъквам/изтръгвам от някого пари/сведения и пр
5. правя нарез на дърво за вадане на сок
6. правя винтов нарез
7. добирам се до, прониквам в
to TAP new sources for information сдобивам се с нови източници за сведения
to TAP a new country разг. спечелвам пазар в нова страна
to TAP a house sl. извършвам кражба с взлом
to TAP the wire хващам/засичам телеграфно съобщение
to TAP the line подслушвам телефонни разговори с друг апарат
to TAP a subject засягам/зачеквам въпрос
8. метал. пробивам отвор за чугун, изпускам разтопен метал (от пещ)
9. ел. правя разклонение/отклонение
III. 1. почуквам, потропвам (на врата, прозорец и пр.)
2. потупвам някого (on the shoulder по рамото)
3. ам. слагам капаче (на ток на обувка и пр.)
IV. 1. почукване, потропване, похлопване
2. потупване (по рамото и пр.)
3. ам. воен. сигнал за угасване на лампите в казарма, сигнал за обед в стола
4. капаче (на ток, подметка и пр.)

tap-dance ['tæpda:ns]
n танц с ритмично потропване с крака

tape [teip]
I. 1. лента, ширит
2. сп. лента на финала
to breast the TAPE скъсвам лентата с гърди, пристигам пръв на финала, прен. спечелвам състезание
3. магнетофонна/телеграфна и пр. лента
4. лепенка
5. рулетка, сантиметър
II. 1. връзвам/пристягам с лента
2. подшивам/облепям с лента/ширит
3. подшивам, подлепям (коли на книга), пристягам (опаковка) с лепенки
4. записвам на магнетофонна лента
5. измервам с метър/сантиметър/рулетка
to have someone TAPEd sl. претеглям/преценявам някого, виждам го колко пари струва
to have it all TAPEd (out) разг. съвсем ми e ясно, разбирам го напълно

tape-line ['teiplain]
вж. tape-measure

tape-machine ['teipməʃi:n]
n автоматичен телеграф

tape-measure ['teipmeʒə]
n рулетка, (шивашки) сантиметър

taper ['teipə]
I. 1. натопен във восък фитил
2. свещица
3. поет. светлинка
II. a поет. заострен, изострен, изтънен
III. v заострям/изострям/изтънявам (се) (off, away, down)

tape-recorder ['teiprikɔ:də]
n магнетофон

tape-recording ['teipri'kɔ:diŋ]
n магнетофонен запис

tapering ['teipəriŋ]
a заострен, изострен, изтънен

tapestried ['tæpistrid]
a украсен/покрит/накачен с гоблени

tapestry ['tæpistri]
n гоблен, тъкан, подобна на/имитираща гоблен

tapeworm ['teipwə:m]
n зоол., мед. тения

tap-hole ['tæphoul]
n метал. отвор за изтичане/източване на чугун

tapioca ['tæpi'oukə]
n гранулирано нишесте от касава

tapir ['teipə]
n зоол. тапир

tapis ['tæpi:]
n on the TAPIS поставен на разглеждане/обсъждане

tappet ['tæpit]
1. n тех. палец, ексцентрик, повдигач на клапан
2. съединител, муфа, спряг на чукало
3. шийка на мотовилка

taproom ['tæprum]
n общо помещение в пивница/кръчма

tap-root ['tæpru:t]
n бот. главен/отвесен корен

tapster ['tæpstə]
n прислужник в кръчма, който точи и сервира напитки

tap-water ['tæpwɔtə]
n течаща вода (от чешма)

tar [ta:]
I. 1. катран, смола
a touch of the TAR brush негърска жилка
to beat/knock/take the TAR out of someone ам. разг. разпердушинвам някого
2. разг. моряк, матрос
II. v (-rr-) мажа/намазвам с катран/смола, катраносвам
to TAR and feather намазвам с катран и овалвам в пера (като наказание)
TARred with the same brush/stick същата стока от един дол дренки

taradiddle ['tærədidl]
n дребна лъжа, извъртане, измислица

tarantella [tærən'telə]
n муз. тарантела

tarantula [tə'ræntju:lə]
n зоол. голям черен паяк, тарантул

taraxacum [tə'ræksəkəm]
1. бот. глухарче
2. разслабително лекарство от корен на глухарче

tarboosh [ta:'buʃ]
n мюсюлмански фес

tardiness ['ta:dinis]
1. бавност, мудност
2. разтакаване, закъснение

tardy ['ta:di]
1. бавен, муден
2. разтакаващ се, отлагащ, закъснял
3. колеблив, нерешителен

tare [tɛə]
I. 1. бот. глушина, фий
2. плевел в нива
3. ам. рl нежелано нещо/елементи
II. n тегло на опаковката, тара
actual TARE точната тара
legal TARE тара по тарифа
TARing regulations правилник за определяне на тарата

target ['ta:git]
1. цел, мишена
прен. прицел, обект (for на, за)
2. запланиран резултат, цел
TARGET figures контролни цифри
TARGET date пусков срок
3. ам. кръгъл жп сигнал, диск
4. агнешки врат и предница (месо)
5. тех. шибър
6. ист. малък кръгъл щит

target language ['ta:git,læŋguidʒ]
n езикът, на който нещо се превежда

tariff ['tærif]
I. 1. тарифа (за мита, превоз и пр.)
TARIFF reform ист. протекционна митническа реформа
TARIFF walls митнически бариери/прегради
2. ценоразпис
II. 1. включвам в митническа тарифа
2. оценявам

tarlatan ['ta:lətən]
n тънък прозрачен муселин, тарлатан

tarmac ['ta:mæk]
I. 1. tarmacadam
2. самолетна листа, настилка в летище пред аерогара/хангар
II. v (-ck-) покривам с настилка от сгур/чакъл и катран

tarmacadam [ta:mə'kædəm]
n пътна настилка от чакъл/сгур, споен/залят с катран

tarn [ta:n]
n планинско езерце

tarnation a ам. дяволски проклет

tarnish ['ta:niʃ]
I. 1. потъмнявам, губя/правя да загуби лъскавината/блясъка си (за лъскава повърхност)
2. прен. петня, очерням
II. 1. тъмен пласт върху метал/минерал и пр
2. петно (и прен.)

tarnishable ['ta:niʃəbl]
a който лесно потъмнява/става на петна

taro ['ta:rou]
n тропическо растение, чиито корени се ядат

taroc ['tærɔk,'tærou]
n колода от 78 карти, тарок (игра)

tar paper ['ta:peipə]
n импрегнирана със смола дебела хартия (като строителен материал)

tarpaulin [ta:'pɔ:lin]
1. насмолен брезент, мушама
2. моряшко мушамено облекло/шапка
3. ост. моряк

tarpon ['ta:pən]
n голяма океанска риба от рода на херингите

tarragon ['tærəgən]
n бот. вид пелин, използуван за подправка

tarragona [tærə'gounə]
n сорт испанско червено вино

tarry ['ta:ri]
I. a накатранен, насмолен, лепкав, смолист
II. 1. бавя се, мая се, закъснявам
2. стоя, оставам (at, in)
3. чакам, очаквам

tarsal ['ta:səl]
a анат. на глезена/пищяла

tarsier ['ta:siə]
n зоол. вид лемур

tarsus ['ta:səs]
1. анат. глезен
2. зоол. пищял (на птица)
3. крайният член на насекомо/членестоного

tart [ta:t]
I. 1. плодова пита/пай, бисквита/сладка с мармалад
2. sl. леко момиче, проститутка
II. 1. кисел, тръпчив
2. хаплив, язвителен, саркастичен
III. v разг. натруфям (се), накичвам безвкусно (къща, заведение и пр.)

tartan ['ta:tən]
1. разноцветно кариран вълнен плат (особ. шотл.)
2. дреха/шomл. носия от този плат

tartar ['ta:tə]
I. 1. зъбен камък
2. винен камък
cream of TARTAR кремотартър
II. a татарски
TARTAR sauce сос тартар
III. 1. n татарин
2. татарски език
3. див/необуздан/груб/опак човек
to catch a TARTAR намирам си майстора

tartarean [ta:'tɛəriən]
a адски

tartarian [ta:'tɛəriən]
a татарски

tartaric [ta:'tærik]
a произлизащ от/съдържащ винен камък
TARTARIC acid винена киселина

tartarus ['ta:tərəs]
n мит. преизподня, ад

tartlet ['ta:tlit]
n малка сладка с мармалад

tartly ['ta:tli]
adv остро, язвително

tartness ['ta:tnis]
1. тръпчив/кисел вкус
2. хапливост, острота

tartrate ['ta:treit]
n сол/естер на винената киселина

tartufe [ta:'tu:f]
n религиозен лицемер, тартюф

task [ta:sk]
I. 1. работа, задача (особ. трудна или неприятна)
to take someone to TASK (about/for something) дръпвам ушите/нахоквам някого (за това, че е направил нещо)
2. ам. норма на работник
II. 1. давам/задавам/възлагам работа
2. поставям на изпитание
3. изпробвам, проверявам

task force ['ta:skfɔ:s]
n воен. отряд/команда със специална задача

task-master ['ta:skma:stə]
1. строг/взискателен учител
2. човeк, който възлага задачи/работа на други, надзирател

task-work ['ta:skwə:k]
1. работа на парче
2. тежка работа

Tasmanian [taz'meiniən]
1. a тасмански
2. n тасманец

Tass [tæs]
I. n телеграфна агенция на СССР, ТАСС
II. 1. чашка със столче
2. малка глътка (ракия и пр.)

tassel [tæsl]
I. 1. пискюл
2. бот. брада, свила, коса (на царевица и пр.)
3. лентичка в книга за отбелязване докъде е четено
II. 1. украсявам с пискюли
2. откъсвам/махам косата на царевица
3. бот. образувам коса (за царевица и пр.)

taste [teist]
I. 1. опитвам, вкусвам, прен. вкусвам, познавам, изпитвам, чувствувам
2. опитвам вкуса на (вина, чайове и пр.), дегустирам
3. усещам/имам вкус на, докарвам на
I can't TASTE the garlic не усещам вкус на чесън
it TASTEs bitter има горчив вкус, горчи
4. вкусвам, ям, слагам в устата си
I haven't TASTEd food for two days не съм хапвал нищо от два дни
5. обичам, харесвам, изпитвам удоволствие от, радвам се на
II. 1. вкус
a burnt TASTE вкус на изгоряло
to leave a bad TASTE in the mouth оставям лошо/неприятно чувство/впечатление, предизвиквам отвращение
sweet/sour to the TASTE сладък/кисел на вкус
to add salt, etc. to TASTE прибавям сол и пр. по вкус
2. вкус, разбиране, склонност
to have a TASTE for обичам, имам предпочитание към, разбирам от
to have expensive TASTEs in clothes имам слабост към/обичам скъпи дрехи
I have no TASTE for sweets не обичам бонбони
a fine TASTE in poetry, etc. изискан вкус към/разбиране на поезия и пр.
there is no accounting for TASTEs, TASTEs differ, everyone to his TASTE всеки си има вкус, разни хора-разни вкусове
in good TASTE изискано, с вкус
in bad/poor TASTE безвкусно, неприлично, неуместно, нетактично, некрасиво
3. проба, глътка, хапка, късче
to have a TASTE of something опитвам, вкусвам, пробвам (и прен.)
one's first TASTE of gunpowder бойно кръщение
he gave me a TASTE of his ill-nature той си показа рогата/проклетията
4. следа, оттенък, нотка
there was a TASTE of sadness in his words в думите му се долавяше тъга

tasteful ['teistful]
1. направен с вкус, изискан
2. благоприличен

tasteless ['teistlis]
1. безвкусен, просташки
2. нетактичен, неприличен, невъзпитан

tasty ['teisti]
1. вкусен, апетитен
2. елегантен, изискан
3. пикантен

tat [tæt]
I. v (-tt-) плета дантела със совалка
II. n грубо платно, зебло
III. n tit for TAT вж. tit

ta-ta [tæ'ta:]
1. int, n дет., разг. довиждане
2. разходка
to go TA-TAs отивам на разходка

tatter ['tætə]
1. дрипа, парцал
to tear to TATTERs разбивам/правя на пух и прах (доводи и пр.)
2. рl дриплъо, голтак

tatterdemalion [,tætədi'meiliən]
n дриплъо, парцаланко

tattered ['tætəd]
a дрипав, парцалив, съдран, опърпан

tatting ['tætiŋ]
n ръчно плетена със совалка дантела

tattle [tætl]
I. v бърборя, дрънкам, клюкарствувам
II. n бърборене, дрънкане, клюкарствуване, клюки

tattler ['tætlə]
1. дърдорко, бърборко
2. клюкар, сплетник
3. зоол. кюкавец (Totanus)

tattoo [tə'tu:]
I. 1. (сигнал за) вечерна заря с барабан/тръба
2. барабанене/потропване с пръсти, тропане
her heart was beating a wild TATTOO сърцето и биеше лудо/до пръсване
II. 1. свиря вечерна заря
2. барабаня с пръсти
3. тропам, потропвам ритмично с ръка или крак
III. v татуирам
IV. n татуировка

tatty ['tæti]
1. дрипав, опърпан, раздърпан
2. безвкусно облечен, натруфен
3. посредствен

tau [tau]
n гръцката буква тау
TAU cross кръст във форма на главно печатно Т

taught вж. teach

taunt [tɔ:nt]
I. 1. подигравам се/присмивам се на, надсмивам се
дразня (with за)
2. упреквам, порицавам, укорявам, обвинявам
II. 1. презрителна/саркастична насмешка, присмех, подигравка, нападка, оскърбление
2. предмет на насмешка/подигравка

taupe [toup]
a тъмносив/сивокафяв цвят

taurine ['tɔ:rain]
a книж. подобен на бик, волски

tauromachy ['tɔ:rɔməki]
n ocm. бикоборство

Taurus ['tɔ:rəs]
n Телец (съзвездие и знак на зодиака)

taut [tɔ:t]
1. опънат, изопнат, напрегнат (и за нерви)
2. стегнат, спретнат, в добро състояние (за кораб и пр.)
3. принуден, неестествен (за усмивка и пр.)
4. строг, изпълнителен, безпрекословен

tauten [tɔ:tn]
v опвам (се), опъвам (се), изпъвам (се)

tautness ['tɔ:tnis]
n опнатост, изпънатост

tautological ['tɔ:tə'lɔdʒikl]
a тавтологичен

tautology [tɔ:'tɔlədʒi]
n тавтология

tautophony [tɔ:'tɔfəni]
n повтаряне на един и същ звук

tavern ['tævən]
1. кръчма, механа
2. хан

taw [tɔ:]
I. v обработвам кожа с минерални вещества
II. 1. стъклено топче за игра
2. игра на топчета
3. черта, от която се хвърлят топчета (при игра)

tawdry ['tɔ:dri]
1. a безвкусен, претрупан, натруфен, крещящ, евтин (за облекло и пр.)
2. n евтини безвкусни труфила

tawny ['tɔ:ni]
a cвeтлoкaфяв, жълтeникaвoкaфяв

tawse [tɔ:z]
n шотл. кожен каиш за биене на деца

tax [tæks]
I. 1. облагам с данък, юр. определям разноските (по процес и пр.)
2. подлагам на изпитание, изисквам много от, преуморявам
3. търся/искам сметка от
4. ам. искам, вземам (цена)
5. to TAX with обвинявам в, приписвам деяние на
II. 1. данък, налог
to lay/put/levy a TAX on something облагам нещо с данък
TAX free, free of TAX без/необложен с данък
2. товар, бреме, голямо усилие/напрежение, изпитание
it was a great TAX on my strength това бе пряко силите ми
this will be a TAX on your time това ще ти отнеме много време

taxability [tæksə'biliti]
n облагаемост

taxable ['tæksəbl]
a подлежащ на облагане с данък

taxation [tæk'seiʃn]
1. облагане с данъци
2. данъци и налози

tax-collector ['tækskə,lektə]
n данъчен агент, бирник

tax-dodger ['tæksdɔdʒə]
n човек, който се измъква от плащане на данъци

tax-farmer ['tæksfa:mə]
n човек, откупващ от правителството правото да събира някои данъци

tax-gatherer n бирник

taxi ['tæksi]
I. n такси (и TAXI-cab)
II. 1. пътувам/отивам/превозвам с такси
2. ав. движа се бавно по плаца преди излитане/след кацане (за самолет)
3. ав. съпровождам самолет от мястото на кацането до аерогарата (за служебна кола в летище)

taxi-cab n такси

taxi-dancer ['tæksida:nsə]
n наемен партнъор за танци в танцувален салон, кабаре и пр

taxidermist n препаратор

taxidermy ['tæksidə:mi]
n препариране на животни

taxi-driver ['tæksidraivə]
n шофъор на такси

taximeter ['tæksimi:tə]
n таксиметър (автомат)

taxing ['tæksiŋ]
a труден, тежък, изморителен

taxing-master ['tæksiŋma:stə]
n съдебен чиновник, определящ разноските по процесите и пр

taxis ['tæksis]
1. мед. ръчно наместване на става и пр
2. биол. рефлекторно движение
3. грам. ред
4. ист. древногръцка военна част

taxi stand ['tæksistænd]
n таксиметрова стоянка/пиаца

taxiway ['tæksiwei]
n ам. писта в летище за отвеждане на самолет до мястото на излитането

taxon ['tæksən]
n (pl taxa) бот., зоол. класификационна група на категория

taxonomic [tæksə'nɔmik]
a бот., зоол. класификационен

taxonomy [tæk'sɔnəmi]
n наука за класификацията, таксономия

tax-payer ['tækspeiə]
n данъкоплатец

tazza ['ta:tsə]
n широка плитка купа/фруктиера/ваза на подставка

tea [ti:]
I. 1. чай (храст) (Camellia sinesis)
2. чай (за запарка)
3. чай (питие)
early morning/wake up TEA чай, който се пие в леглото преди ставане
high/meat TEA вечеря с чай
4. билков и пр. чай/запарка
5. следобеден чай
6. булъон
7. sl. марихуана
II. 1. пия чай
2. поднасям (някому) чай

tea-bag ['ti:bæg]
n чай в торбичка-филтър

tea-ball ['ti:bɔ:l]
n метална топка с дупки за запарване на чай

tea-break ['ti:breik]
n кратко прекъсване на работата за пиене на чай

tea-caddy ['ti:kædi]
n (метална) кутийка за съхраняване на чай

tea-cake ['ti:keik]
n козуначна пита/кифла, която се яде препечена и намазана с масло с чая

teach [ti:tʃ]
1. уча, обучавам, преподавам
to TEACH someone English, to TEACH English to someone преподавам на/уча някого английски
to TEACH children преподавам на/обучавам деца
to TEACH someone (how) to swim/swimming уча някого да плува
to teach the piano/the violin, etc. (препо) давам уроци по пиано/цигулка и пр.
she TEACHes mathematics for a living тя си изкарва препитанието с уроци по математика
she taught him bridge тя го научи да играе бридж
2. научвам, приучвам, отучвам, давам някому да се разбере
I will TEACH you to/not to lie etc. рaзг. кaто зaплахa ще те науча аз тебе да лъжеш/да не лъжеш/как се лъже и пр.
I'll TEACH you a lesson! ще те науча аз тебе! ще ти дам да се разбереш
3. учителствувам, преподавам в учебно заведение
he TEACHes in a high school той e учител в едно средно училище
she TEACHes in a higher institute тя преподава в един висш институт

teachable ['ti:tʃəbl]
1. усвоим, достъпен (за предмет)
2. способен, схватлив, възприемчив

teacher ['ti:tʃə]
n учител, преподавател
TEACHERs institute/aм. college педагогически институт

teachership ['ti:tʃəʃip]
n учителcка длъжност/професия

teach-in ['ti:tʃin]
n поредица от лекции и дискусии извън учебната програма по важни въпроси от обществен интерес

teaching ['ti:tʃiŋ]
1. учителство, учителска професия
to take up TEACHING ставам учител
2. обик. pl учение, доктрина

teaching aid ['ti:tʃiŋeid]
n учебно помагало (картина, карта, магнетофон и пр.)

teaching hospital ['ti:tʃiŋ,hɔspitl]
n базова болница към медицински факултет и пр

teaching machine ['ti:tʃiŋməʃi:n]
n учебна техника

tea-cloth ['ti:klɔθ]
n покривка за сервиране на чай

tea-cosy ['ti:kouzi]
n калъф за покриване на порцеланов чайник с чай/кафе

tea-cup ['ti:kʌp]
n чаена чаша, чаша за чай
a storm in a TEA-CUP буря в чаша вода, много шум за нищо

tea-dance ['ti:da:ns]
n чай с танци

tea-fight разг. tea-party

tea-garden ['ti:ga:dn]
1. чайна плантация
2. заведение с градина, където се сервира чай с леки закуски

tea-gown ['ti:gaun]
n полуофициална следобедна рокля

tea-house ['ti:haus]
n японска/китайска чайна

teak [ti:k]
n бот. тиково дърво, тик (растение и материал)

tea-kettle ['ti:ketl]
n метален и пр. чайник за топлене на вода

teal [ti:l]
n вид дребна дива патица, примкар

tea-leaf ['ti:li:f]
n листенце от запарен чай

team [ti:m]
I. 1. впряг
2. отбор, eкип, тим
3. работен колектив, бригада
II. 1. впрягам заедно
2. възлагам работа на бригада/артел
3. to TEAM (up) with разг. в един отбор съм с, обединявам се/сработвам се/работя заедно с

team-mate ['ti:m,meit]
1. cn. играч от същия отбор, съотборник
2. работник от същата бригада/колектив

team spirit ['ti:mspirit]
n дух на колективност, колективно чувство

teamster ['ti:mstə]
1. човек, който кара впряг
2. животно от впряг
3. ам. шофъор на товарен камион

team-work ['ti:mwə:k]
1. организирана съвместна работа, колективни/общи усилия, сътрудничество
2. работа на бригади
3. конвейерна работа

tea-party ['ti:pa:ti]
n (гости на) чай

teapot ['ti:pɔt]
n порцеланов чайник за запарен/запарване на чай

teapoy ['ti:pɔi]
n трикрака (спомагателна) масичка при сеpвиране на чай

tear [tɛə]
I. 1. късам (се), скъсвам (се), разкъсвам (се), откъсвам (се), дера (се), съдирам (се), одирам (се)
to TEAR in half/in two/apart скъсвам/раздирам на две
to TEAR to pieces накъсвам на парчета
to TEAR open разкъсвам (плик, опаковка), отварям (nucмo, пакет и пр.)
to TEAR a hole in скъсвам/съдирам (си) (рокля, чорап, джоб и пр.)
to TEAR one's hair скубя си косата
to TEAR someone's character to rags/shreds изяждам някого с парцалите
to TEAR it sl. провалям шансовете/плановете си
torn by раздиран/разкъсван от (противоречиви чувства, междуособици и пр.)
torn by anxiety измъчван от тревога
torn between ръзкъсван между (любов и дълг и пр.)
2. втурвам се, тичам
летя, нося се като хала (down, along, about, into, out of, etc.)
tear around тичам/нося се нагоре-надолу, ам. водя буен/разпуснат живот
tear away откъсвам, отделям
to TEAR oneself away откъсвам се, отскубвам се, отделям се с мъка/насила от, скъсвам, свалям, махам (афиш и пр.)
tear down скъсвам, смъквам, свалям, разглобявам на части (машина и пр.), събарям, разрушавам (сграда и пр.), нося се бързо, летя, опровергавам, оборвам (твърдение и пр.) пункт по пункт, опозорявам, очерням, охулвам
tear into рaзг. нахвърлям се яростно/опустошително на/върху
tear off откъсвам (cтрaници и пр.), скъсвам, разкъсвам, свалям, смъквам (обвивка, дрехи и пр.), одирам (кожа и пр.), съчинявам/написвам набързо (писма и пр.)
tear out скъсвам, откъсвам, изтръгвам, отскубвам, изскубвам
to TEAR someone's eyes out изваждам някому очите
tear up разкъсвам, накъсвам, изскубвам, изкоренявам (дърво и пр.), развалям, изкъртвам, изваждам (паваж, настилка и пр.), подривам, подкопавам (основи и пр.)
II. 1. скъсано/съдрано място, дупка
2. рaзг. бързина, бързане, устременост
to go full TEAR вървя/летя/бързам като хала
3. рaзг. вълнение, ярост, гняв
4. aм. sl. пиршество, гуляй, запиване, пиянство
III. 1. сълза
in TEARs разплакан, облян в сълзи
with TEARs in one's eyes със сълзи на очи
to bring TEARs to someone's eyes разплаквам някого, трогвам някого до сълзи
2. капка (роса, смола и пр.)

tearaway ['tɛərəwei]
1. a бурен, стремителен, необуздан
2. n хулиган, грубиянин

tear bomb ['tiəbɔm]
n бомба със сълзотворен газ

tear-drop ['tiədrɔp]
1. отронена сълза
2. висулка на обица и др. украшения

tear-duct ['tiədʌkt]
n анат. сълзно каналче

tearful ['tiəful]
1. разплакан
2. плачлив
3. тъжен, печален, скръбен (за новина и пр.)

tear-gas ['tiəgæs]
n сълзотворен газ

tear-gland ['tiəglænd]
n анат. сълзна жлеза

tearing ['tɛəriŋ]
1. раздиращ (за болка)
2. бесен, яростен
3. главоломен (за бързина и пр.)

tear-jerker ['tiədʒə:kə]
n сърцераздирателен филм/пиeса/разказ/песен и пр

tearless ['tiəlis]
1. сух (за очи)
2. тих, безмълвен (за скръб)
3. неспособен да плаче
4. неизвикващ/непредизвикващ сълзи

tear-off ['tɛərɔf]
n част (от лист), която се откъсва по маркирана линия

tea-room ['ti:rum]
n малък ресторант/бюфет, в който се сервира чай, кафе и леки закуски

tea-rose ['ti:rouz]
n чаена роза

tear-stained ['tiəsteind]
1. мокър/носещ следи от сълзи (за лице и пр.)
2. окапан с/размазан/зацапан от сълзи (за писмо и пр.)

tease [ti:z]
I. 1. чепквам, разчепквам, нищя, разнищвам
2. кардирам
3. шегувам се с, закачам, дразня, досаждам, вбесявам
II. 1. човек, който обича да дразни/да се закача
2. закачка, шега

teasel [ti:zl]
I. 1. бот. лугачка (Dipsacus)
2. глава/плод от лугачка, употребяван за кардиране
3. кардирна машина
4. метална четка за кардиране
II. v кардирам

tea-service ['ti:sə:vis]
n сервиз за чай

tea-shop ['ti:ʃɔp]
1. tea-room
2. магазин, в който се продава чай

teaspoon ['ti:spu:n]
n чаена лъжичка

teaspoonful ['ti:spunful]
n чаена лъжичка (като мярка)

tea-strainer ['ti:streinə]
n цедка за чай

teat [ti:t]
1. анат. цица, пъпка, зърно на гърда
2. тех. цапфа
3. дръжка във форма на топка

tea-table ['ti:teibl]
n мaca за чай
TEA-TABLE gossip разговор/клюки по време на чая

tea-things ['ti:θiŋz]
n pl прибори за чай, чаен сервиз

tea-time ['ti:taim]
n (обичайното) време за сервиране/пиене на чай

tea-towel ['ti:tauəl]
n кърпа за избърсване на порцеланови съдове

tea-tray ['ti:trei]
n табла/поднос за чаен сервиз

tea-trolley ['ti:trɔli]
n масичка с колелца за сервиране на чай

tea-urn ['ti:ə:n]
n съд с вряща вода за чай (в ресторант и пр.)

tea-wagon ['ti:wægn]
вж. tea-trolley

teazel вж. teasel

tec [tek]
1. n sl. детектив
2. детективски роман

tech [tek]
1. n разг. техникум
2. технически колеж/институт

technic ['teknik]
I. a technical
II. 1. technique
2. pl с гл. в sing технология, техника, технически науки
3. рl техническа терминология, технически подробности/методи и пр

technical ['teknikl]
1. технически, индустриален
2. технически, специален (за термин и пр.)
3. юр. формален
4. изкусен

technical hitch ['teknikl,hitʃ]
n спиране/прекъсване поради техническа неизправност (за радиопредаване и пр.)

technicality [tekni'kæliti]
1. техническа страна на нещо
2. рl технически подробности, формалности
3. рl специална терминология

technically ['teknikəli]
1. технически
2. в специален смисъл

technician [tek'niʃən]
1. техник
2. човек, добре запознат с/добре овладял техниката на работата си

technicolor ['teknikʌlə]
1. кино трицветен процес на снимане
2. прен. жив/ярък цвят, яркост

technicolored ['teknikʌləd]
a разг. в ярки цветове/багри, прен. пресилен (за стил, чувство и пр.)

technics n техника

technique [tek'ni:k]
n изк. техника, технически похвати/умение, сръчност

technocracy [tek'nɔkrəsi]
n общество, в което техниката и техническите експерти имат господствуваща роля, технокрация

technocrat ['teknɔkræt]
1. привърженик на технокрацията
2. член на технокрацията, технократ

technologist [tek'nɔlədʒist]
1. специалист по технология, технолог
2. човек, изучаващ технология

technology [tek'nɔlədʒi]
1. техника, техническа наука
2. технология

techy ['tetʃi]
вж. tetchy

tectonic [tek'tɔnik]
1. архитектурен, строителен, конструктивен
2. геол. тектоничен

tectonics [tek'tɔniks]
1. строително изкуство/наука
2. геол. тектоника

tectorial [tek'tɔ:riəl]
a анат. покривен

Ted [ted]
I. вж. teddy boy
II. v (-dd-) разпръсвам/обръщам (трева, сено) да съхне

tedder ['tedə]
n сенообръщачка

teddy bear ['tedibɛə]
n малко мече (детска играчка)
TEDDY boy n хулиган, теди-бой

teddy boy ['tedibɔi]
n младо конте хулиган в Англия от средата на XX в

te deum [tei'deiəm,ti:'di:əm]
n църк. благодарствен химнвъзхвала

tedious ['ti:diəs]
a скучен, досаден, еднообразен, проточен, дълъг

tedium ['ti:diəm]
n скука, досада, еднообразие

tee [ti:]
I. n буквата t, нещо във формата на главно Т
TEE shirt T-shirt
to a TEE точно, съвършено, напълно
II. n позлатена чадъровидна украса на върха на пагода/ступа
III. 1. мишена (в различни игри)
2. голф площадка, от която започва тур, купчинка пясък, на която се слага топката, преди да се удари
IV. v голф слагам топката за удар
to TEE off удрям топката, прен. започвам
to TEE up прен. подготвям, уреждам, организирам

teed off [ti:d'ɔf]
a ам. раздразнен, ядосан

teem [ti:m]
I. 1. гъмжа, изобилствувам, пъкам (with от, с), намирам се в голямо изобилие
2. ocm. плодороден съм, раждам изобилно
II. 1. изливам/наливам метал в калъп
2. to TEEM down лея се, плющя (за дъжд)

teen [ti:n]
n ост. беда, нещастие, мъка, скръб

teenage ['ti:neidʒ]
a младежки, юношески

teenager ['ti:neidʒə]
n младеж/девойка на възраст от 13 до 19 г

teener ['ti:nə]
ам. teenager

teens [ti:nz]
n pl възраст между 13 и 19 г.
to be still in one's TEENS нямам още 20 години

teensy-weensy ['ti:nzi'winzi]
a разг. дет. съвсем мъничък, дребничък

teeny ['ti:ni]
вж. tiny

teeny-weeny ['ti:niwi:ni]
вж. teensy-weensy

teepee ['ti:pi:]
вж. tepee

teeter ['ti:tə]
I. n ам. люлка за двама от дъска
II. 1. клатя се, олюлявам се, залитам
2. колебая се
3. ам. люлея се

teeth вж. tooth

teethe [ti:ð]
1. никнат ми зъби (за бебе)
2. започвам, начевам се
teething troubles начални трудности

teething ['ti:ðiŋ]
n никнене на (млечни) зъби
TEETHING ring гумено/пластмасово кръгче за бебе да дъвче, когато му никнат зъби

teethridge ['ti:θridʒ]
n анат. алвеоли

teetotal ['ti:toutl]
1. въздържателен, трезвен
2. ам. разг. пълен, цялостен, абсолютен

teetotalism [ti:'toutəlizm]
n пълно въздържание, трезвеност

teetotaller [ti:'toutələ]
n абсолютен въздържател, трезвеник

teetotum [ti:'toutəm]
n четиристенен пумпал с букви

teff [tef]
n африканско житно растение (Eragrostis abyssinica)

teg [teg]
n овца във втората си година

tegular ['tegjulə]
a керемиден, нареден като/във форма на керемида

tegument ['tegjumənt]
n анат. покривка, обвивка (ципа, кора и пр.)

tegumental [tegju'mentl]
a биол. обвивен

tehee [ti:'hi:]
I. n сподавен подигравателен смях, хихикане, кикотене
II. v хихикам, кикотя се

teil [ti:l]
n бот. липа (и TEIL-tree) (Tilia)

teknonymy [tek'nɔnimi]
n етн. наричане на родителя по името на детето

telaesthesia [teli'sθi:siə]
n псих. телепатично възприятие

telamon ['teləmən]
n (pl-mones) арх. мъжка фигура, поддържаща свод, атлант

tele ['teli:]
ам. television

telecamera [teli'kæmərə]
1. апарат за телефотография
2. телевизионна камера

telecast ['teli'ka:st]
I. v предавам/излъчвам по телевизията
II. n телевизионно предаване/излъчване/програма

telecaster ['telika:stə]
n говорител по телевизията

telecine ['telisini]
вж. telefilm

telecommunication [telikɔmjum'keiʃn]
n обик. pl телекомуникационни връзки/съобщения

telefilm ['telifilm]
1. игрален филм, излъчен по телевизията
2. телевизионен филм

telegenic [teli'dʒenik]
a който добре се предава/излиза по телевизията, телегеничен

telegram ['teligræm]
n телеграма

telegraph ['teligra:f]
I. 1. телеграф
by TELEGRAPH телеграфически
2. attr телеграфически, телеграфен
II. 1. телеграфирам, изпращам по телеграфа, съобщавам телеграфически (новини и пр.)
2. прен. давам/правя знак на (някого)

telegrapher [ti'legrəfə]
n телеграфист

telegraphese [teligræ'fi:z]
n pазг. телеграмен стил

telegraphic [teli'græfik]
a телеграфен, телеграфически, за телеграми
TELEGRAPHIC address телеграфен адрес

telegraphically [teli'græfikəli]
1. телеграфически, по телеграфа
2. сбито, кратко, съкратено

telegraphist [ti'legrəfist]
n телеграфист

telegraph-pole ['teligra:fpoul]
n телеграфен стълб

telegraphy [ti'legrəfi]
n телеграфия
телеграфно предаванe

telemark ['telima:k]
n cn. ски вид обръщане, завиване

telemeter [te'lemitə]
n уред за измерване на далечина, телеметър

teleological [teliɔ'lɔdʒikl]
a телеологичен

teleology [teli'ɔlədʒi]
n телеология

telepathic [teli'pæθik]
a телепатичен

telepathist [ti'lepəθist]
1. телепат
2. човек, който вярва в/изучава телепатията

telepathy [ti'lepəθi]
n телепатия

telephone ['telifoun]
I. n телефон
by TELEPHONE по телефона
to be on the TELEPHONE имам телефон, телефонен абонат съм, говоря по телефона, на телефона съм
to be wanted on the TELEPHONE викат ме на/търсят ме по телефона
to answer the TELEPHONE обаждам се при позвъняване на телефона
to say/hear over the TELEPHONE казвам/чувам по телефона
to speak/communicate with someone by TELEPHONE говоря/свързвам се с някого по телефона
TELEPHONE book/directory телефонна книга/указател
TELEPHONE girl телефонистка
TELEPHONE booth/box/kiosk телефонна будка, телефон автомат
TELEPHONE call телефонно повикване/позвъняване
TELEPHONE receiver телефонна слушалка
TELEPHONE transmitter микрофон в телефонна слушалка
II. v телефонирам, съобщавам/предавам по телефона (новини и пр.)
to TELEPHONE someone обаждам се по телефона/позвънявам/звънвам на някого

telephonic [teli'fɔnik]
a телефонен, предаден/получен по телефона

telephonically [teli'fɔnikəli]
adv телефонно, по телефона

telephonist [ti'lefənist]
n телефонист

telephony [ti'lefəni]
n телефония

telephoto [teli'foutou]
I. a telephotographic
TELEPHOTO lens обектив за телефотография, телеобектив
II. 1. телеобектив (на фотоапарат)
2. снимка, направена с телеобектив

telephotograph [teli'foutə'græf]
1. n снимка, направена от далечно разстояние с телеобектив
2. снимка, предадена и получена чрез телефотография

telephotography ['telifə'tɔgrəfi]
1. фотографиране от далечно разстояние
2. предавано на разстояние на фотографски образи, телефотография
3. получен образ/снимка чрез телефотография

teleplay ['teliplei]
n пиеса, написана за телевизия

teleprinter [teli'printə]
n електрическа пишеща машина, възпроизвеждаща автоматично телеграфии съобщения, телетип

Teleprompter ['teli'prɔmptə]
n механизъм, бавно разгръщащ написания с едри букви текст на телевизионен говорител

telerecord ['telirikɔ:d]
v правя телевизионен запис

telerecording ['telirikɔ:diŋ]
n тeлевизионен запис

telergy ['telədʒi]
n псих. телепатична способност/сила

telescope ['teliskoup]
I. n телескоп
II. 1. свивам (се), сбивам (се), сгъвам (се), като една част влиза в друга
2. сплесквам (се)
3. връхлетяваме един в друг (за влакове и пр.)

telescopic [teli'skɔpik]
1. телескопен, телескопически
2. съставен от части, които влизат една в друга
TELESCOPIC umbrella сгъваем чадър
TELESCOPIC aerial сгъваема антена (на транзистор и пр.)

telescopic lens [teli'skɔpik,lenz]
telephoto lens (вж. telephoto)

telesthesia вж. telaesthesia

telethon ['teliθən]
n телев. много дълга програма, обик. за набиране на средства за благотворителна цел

Teletype ['telitaip]
вж. teleprinter

teleview ['telivju:]
v гледам (нещо) по телевизията, гледам телевизия

televiewer ['telivjuə]
n телевизионен зрител

televise ['telivaiz]
v предавам/излъчвам по телевизията

television ['teliviʒn]
1. телевизия, телевизионни предавания/програми
2. attr телевизионен
TELEVISION set телевизионен приемник/апарат

televisor ['telivaizə]
1. телевизионен апарат, телевизор
2. ам. телевизионен говорител

televisual [teli'viʒuəl]
a телевизионен

telex ['teleks]
I. n телекс
II. v предавам/съобщавам по телекса

tell [tel]
1. казвам, разказвам
разправям (someone something, something to someone някому нещо, about something за нещо)
this fact TELLs its own story този факт не се нуждае от коментарии
2. казвам, съобщавам, уведомявам
to TELL the world разг. разказвам на всички/на целия свят
don't TELL me! ами! хайде де! на мен ли ги разправяш, знам аз, няма защо ти да ми казваш
TELL me another на друг ги разказвай
I'll TELL you what знаеш ли какво, слушай
you are TELL ing me sl. добре го зная аз това, хич и не ти вярвам аз
I told you so! didn't I TELL you so! казах ли ти! видя ли сега! to TELL a lie/the truth лъжа/казвам истината
time will TELL времето ще покаже
3. казвам, показвам, посочвам, обяснявам
to TELL the time показвам колко е часът (за часовник и пр.)
4. казвам, нареждам, заповядвам (someone някому)
to do as one is told правя каквото ми се каже/каквото/както ми наредят
5. издавам, издрънквам (тайна и пр.)
6. познавам, разпознавам, различавам
I can't TELL them one from the other не мога да ги разпознавам
I can TELL him by his voice познавам го по гласа
one can TELL she is clever личи си, че е умна
as far as I can TELL доколкото зная/мога да съдя/да преценя
one/you never can TELL човек никога не знае/не може да знае
there is no TELLing не можем да знаем, не се знае, никой не знае
how can I TELL откъде да знам
7. имам значение, постигам ефект, отразявам се, лича (си), отличавам се, отделям се, изпъквам (за глас, цвят и пр.)
every little TELLs всяка дреболия си има значение
breed will TELL, good blood TELLs добрият род/произход си личи, куче да е, от сой да е
the remark told забележката оказа влияние/даде резултат
every blow/shot told всеки удар/изстрел попадаше в целта
8. говоря, свидетелствувам (за неща, действия и пр.)
to TELL for/in favour of говоря в полза на
to TELL against във вреда съм на, навреждам
9. броя, преброявам (обик. за гласове в парламента)
to TELL noses разг. преброявам колко души сме
all told всичко на всичко, общо взето
tell around разказвам, разпространявам
tell off наругавам, нахоквам, поставям на място, воен. отделям/определям хора (за дежурство и пр.), отмервам, отброявам
tell on отразявам се (зле) на, изтощавам, наклеветявам

tellable ['teləbl]
a който може да се каже/разкаже

teller ['tеlə]
1. разказвач
2. преброител на гласове в парламента
3. касиер в банка

telling ['teliŋ]
1. изразителен, правещ силно впечатление, поразителен, подчертан, убедителен (за аргумент и пр.), многозначителен
2. силен (за удар и пр.)

telltale ['telteil]
1. издайник, доносник, клюкар, сплетник, клеветник
2. доказателство, указание, улика
3. тех. предупредително/cигнално приспособление
4. attr предателски, издайнически

tellurian ['telu:riən]
1. a земен
2. n жител на земята, земен жител

tellurium [te'lu:riəm]
n хим. телурий

telly ['teli]
n разг. телевизия, телевизор

telpher ['telfə]
1. товароподемно/транспортно устройство, телфер
2. attr (електро) транспортен, въздушен (за линия)

telpherage ['telfəridʒ]
n пренасяне/превоз с електрически влак/въздушен кабел и пр

temerarious [temə'rɛəriəs]
1. a книж. безумно смел, неустрашим
2. безразсъден

temerity [ti'meriti]
1. смелост, неустрашимост
2. безразсъдство
3. дързост, нахалство

temp [temp]
n разг. временно назначен служител

temper ['tempə]
I. 1. регулирам, темперирам, правя по-умерен/по-мек/по-слаб чрез размесване с нещо друго, смекчавам (и прен.)
to TEMPER strong drink with water pазреждам силно питие с вода
to TEMPER justice with mercy прилагам не само правосъдие, но и милост
2. прен. смекчавам, успокоявам, уталожвам
3. калявам метал/стъкло, калявам се, достигам до състояние на закаленост (за метал, стъкло)
4. прен. закалявам, заякчавам
5. омесвам (глина и пр.) с вода, за да омекне, ставам мек и гъвкав
6. муз. привеждам в хармония с, темперирам
7. ост. смесвам, размесвам в необходимото съотношение
II. 1. метал. закаляване, закалка
2. годност за обработване, гъвкавост, еластичност, мекота и пр
3. нрав, характер, природа
a man of stubborn/fiery, etc. TEMPER упорит/пламенен и пр. човек
4. избухливост, раздразнителност, невъздържаност
to show TEMPER кисел/сприхав/раздразнителен съм
to have a TEMPER избухлив съм, лесно избухвам
to get/fly/go into a TEMPER кипвам, ядосвам се, избухвам
5. сдържаност, самообладание
to keep/control/hold one's TEMPER запазвам спокойствие, не се ядосвам, сдържам се, въздържам се
out of TEMPER (with) сърдит (на)
6. настроение
to be out of TEMPER не съм в настроение
to be in no TEMPERfor нямам настроение за
7. сръдня, яд (особ. за дете)
a fit/outburst of TEMPER изблик на яд, пристъп на раздразнителност/опърничавост
to be in a TEMPER ядосан/разгневен съм

tempera ['tempərə]
n изк. темпера

temperament ['tempərəmənt]
1. темперамент, нрав
2. свръхчувствителност, свръхраздразнителност, своенравност
3. муз. темперация

temperamental [tempərə'mentl]
1. вреден, органически
2. свойствен на даден темперамент, природен
3. темпераментен, поривист
4. своенравен, импулсивен, неуравновесен

temperance ['tempərəns]
1. умереност, въздържаност
2. въздържание, трезвеност
TEMPERANCE hotel хотел, в който не се сервират спиртни напитки
TEMPERANCE society/league въздържателно дружество

temperate ['tempərit]
1. умерен, сдържан, въздържан (за човек, възгледи и пр.)
2. умерен (за климат, пояс и np.)

temperature ['temprətʃə]
1. температура
to take someone's TEMPERATURE меря температурата на някого
to run a TEMPERATURE имам/правя/вдигам температура
to have a TEMPERATURE рaзг. имам огън/температура
2. прен. разгорещеност (при дискусии и пр.)

tempered ['tempəd]
1. метал. калeн
2. мек, пластичен (за глина и пр.)
3. умерен (за ход и пр.)
4. муз. темпериран
5. в съчет. с... нрав/темперамент
mild-TEMPERED мек/кротък по нрав

temperer ['tеmpərə]
1. който калява и пр. (вж. temper)
2. машина за омесване на грънчарска глина

tempest ['tempist]
n силна буря (и прен.)
a TEMPEST in a teapot ам. a storm in a teacup (вж. teacup)

tempestuous [tem'pestjuəs]
a бурен, бушуващ, вилнеещ, яростен, бесен, размирен (за време, море) (и прен.)

templar ['templə]
1. ист. тамплиер, рицар от ордена на тамплиерите
2. адвокат/студент юрист, живеещ в Темпъл (бивши резиденция на тамплиерите в Лондон)
3. член на вид масонско дружество

template ['templit]
1. n тех. шаблон
2. подпорна греда на трегер
3. клин под подпора на кил на строящ се кораб

temple [templ]
I. 1. храм
2. the TEMPLE лондонско адвокатско сдружение
II. n анат. сляпо око, слепоочие
III. n тех. разпънка, широкодържател, чампар (на тъкачен стан)

templet вж. template

tempo ['tempou]
n (pl-pos, -pi) темпо, темп (и прен.)

temporal ['tempərəl]
I. 1. свързан с/ограничен от времето, съществуващ във времето
2. временен, преходен
3. светски, мирски
4. грам. за време
II. 1. a слепоочен
2. n слепоочна кост

temporality [,tempə'ræliti]
1. юр. временен характер
2. гражданска/светска власт
3. материални права и притежания
4. обик. рl църковни владения и доходи

temporalty ['tempɔrəlti]
n ост. миряни, светски лица

temporarily ['tеmрrərili]
adv временно

temporariness ['tempərərinis]
n временен характер

temporary a временен, преходен
TEMPORARY investments краткосрочни инвестиции

temporiry ['tempərəri]
a временен, нетраен, преходен

temporization ['tempərai'zeiʃn]
1. печелене на време, изчакване
2. нагаждане, приспособяване

temporize ['tempəraiz]
1. не бързам с вземане на решение и пр., изчаквам, протакам, за да печеля време
2. нагаждам се, приспособявам се

temporizer ['tempə'raizə]
1. човек, който обича да изчаква
2. нагаждач

tempt [tempt]
1. изкушавам, съблазнявам, блазня, мамя, подмамвам, примамвам
2. ост. библ. поставям на изпитание
3. предизвиквам (съдба, провидение и пр.), рискувам

temptation [temp'teiʃn]
n изкушение, съблазън
to give way/yield to TEMPTATION поддавам се на изкушение/съблазън
to throw/put TEMPTATION in someone's way изкушавам някого

tempter ['temptə]
n изкусител, съблазнител
the TEMPTER дяволът, сатаната

tempting ['temptiŋ]
a съблазнителен, примамлив, привлекателен, блазнещ

temptress ['temptris]
ж. р. от tempter

ten [ten]
1. десет
TEN to one много вероятно
TEN-gallon hat ам. каубойска широкопола шапка
TEN times разг. много повече, много по-голям и пр.
he is TEN times the man you are той e десет пъти по-добър/свестен от теб
2. десеторка, десетица, карта десятка
3. авт. кола с десет конски сили

tenable ['tenəbl]
1. удържим, защитим (за позиция, довод и пр.), логичен, разумен, здрав (за позиция, довод)
2. който може да се държи/заема
a post TENABLE for two years пост/служба/длъжност, която може да се заема две години

tenace ['tenis]
n бридж форшет

tenacious [te'neiʃəs]
1. здрав, твърд, крепък, държащ (се) здраво, вкопчен
2. лепкав, леплив, здраво слепен
3. силен, задържащ (за пaмет)
4. упорит, неотстъпващ от мнението си, отстояващ правата си

tenaciously a здраво, силно, упорито

tenacity [te'næsiti]
1. сила, твърдост, издръжливост
2. упоритост, неотстъпност, решителност
3. лепливост, лепкавост, сила на сцеплението
4. способност да задържа (за памет)

tenancy ['tenənsi]
1. наемане, държане под наем, период на наемане
2. къща/земя и пр., наета за временно ползуване
3. използуване на наета къща/земя и пр
4. срок за използуването на земя/къща и пр. от наемател

tenant ['tenənt]
I. 1. наемател на земя/къща/квартира и пр., арендатор, квартирант
TENANT right право на наема-тел да използува наетата земя и пр. до изтичането на договорирания срок
2. обитател
3. юр. владетел на земя/къща и пр
II. v използувам (земя, къща и пр.) като наемател (обик. в рр)

tenantry ['tenəntri]
n събир. наематели, обитатели

tench [tentʃ]
n зоол. лин (риба) (Tinсa tinea)

tend [tend]
I. 1. грижа се за, отглеждам, паса (овце и пр.)
2. гледам, обслужвам (болен, машина и пр.), наглеждам, надзиравам
to TEND (up) on someone прислужвам някому (особ. при ядене)
II. 1. клоня, насочен съм (to, towards към)
2. клоня, имам склонност/тенденция, склонен съм (to, towards към)
prices are TENDing upwards цените се покачват
it TENDs to become cold захлажда се
he TENDs to exaggerate той e склонен да преувеличава

tendency ['tendənsi]
n склонност, наклонност, тенденция
направление, насока (to/to do something към/да правя нещо)
bearish (downward) TENDENCY тенденция за понижение
bullish (upward) TENDENCY тенденция за повишаване
TENDENCY was reversed тенденцията рязко се измени

tendentious [ten'denʃəs]
a тенденциозен, пристрастен, предубеден

tender ['tendə]
I. 1. гледач (на деца, болни и пр.)
2. малък кораб, снабдяващ по-голям с гориво и пр
3. жп. тендер
II. 1. предлагам сума и пр. срещу погасяване на дълг
2. правя оферта, предлагам услугите си
3. изказвам, поднасям, изразявам (благодарност, извинение и пр.)
4. подавам (оставка)
III. 1. официално предложение, оферта, търг
to put out to TENDER обявявам търг за
2. сума, внесена/предложена срещу погасяване на дълг/иск
legal TENDER законно платежно средство
IV. 1. нежен, деликатен, крехък, чуплив, слаб
of TENDER age съвсем млад, неопитен, незрял
2. нежен, чувствителен, лесно уязвим, болезнен, неустойчив (на студ и пр. -за растение и пр.)
TENDER spot чувствително/болно място (и прен.)
a TENDER subject деликатен въпрос/тема
3. грижлив, внимателен, загрижен за
to be TENDER of hurting someone's feelings внимавам да не наскърбя/засегна някого
4. предан, нежен, любещ
5. мек, нежен (за тон, глас и пр.)
6. мек, крехък (за месо и пр.)

tender-eyed ['tendəaid]
1. с меки/топли очи
2. със слабо зрение

tender-foot ['tendəfut]
1. новозаселил се в страна с посурови условия
2. новак в работа и пр

tender-hearted ['tendəha:tid]
a добър, сърдечен, състрадателен, милостив

tenderloin ['tendəlɔin]
n филе (месо)
TENDERLOIN district квартал на игрални домове, кабарета, публични домове и пр

tenderly ['tendəli]
a нежно, с нежност

tenderness ['tendənis]
1. нежност, топлота (for към)
2. крехкост, деликатност, чупливост, слабост
3. чувствителност, болезненост

tendon ['tendən]
n анат. сухожилие
Achilles TENDON Ахилесово сухожилие

tendril ['tendril]
n бот. филиз, ластар, мустаче

tenebrous [te'nebrəs]
a ост. мрачен, тъмен, сумрачен, сенчест

tenement ['tenəmənt]
1. жилище, квартира, апартамент
жилищен дом с евтини квартири (и TENEMENT house)
2. юр. недвижимо имущество
3. наета земя и др. имущество

tenemental [teni'mentl]
a нает от квартиранти/наематели, за даване под наем

tenement-house n жилищен дом

tenet ['tenit]
n принцип, убеждение, догма

tenfold ['tenfould]
I. a десеторен, десетократен
II. adv десеторно, десетократно

tenner ['tenə]
n разг. банкнота от десет лира/ам. десет долара

tennis ['tenis]
n сп. тенис
a TENNIS ball/racket топка/ракета за тенис
TENNIS-court тенис-корт
TENNIS elbow възпаление на лакътната става от преумора от тенис

tenon ['tenən]
I. 1. шип, цапфа, втулка, ключ/сглобка с шип
2. шпилка, жабка, езиче
II. v тех., стр. съединявам/свързвам с шип/шпилка

tenor ['tenə]
I. 1. ход, обща насока, тенденция, начин на живот
2. общ смисъл, значение, съдържание
3. юр. точно копие, прение
II. 1. тенор, партия на тенор
TENOR violin виола
TENOR clef (C) ключ до
2. attr теноров

tenotomy [te'nɔtəmi]
n мед. разрязване на сухожилие

tenpins ['tenpinz]
n pl с гл. в sing (игра на) кегли

tense [tens]
I. n грам. глаголно време
II. 1. обтегнат, опънат, свит, стегнаг (за мускул и пр.), изпънат, (из) опнат, вдървен, скован
2. напрегнат, изопнат, възбуден (за нерви и пр.)
TENSE moment момент на напрежение
TENSE voice издаващ напрежение глас
to be TENSE with expectancy очаквам с напрежение/вълнение
3. фон. напрегнат (за гласна)
III. v изпъвам (се), изопвам (се), стягам (се), напрягам (се)
to be/get TENSEd up изпитвам нервно напрежение, ставам напрегнат

tensely a напрегнато, вдървено

tensile ['tensail]
a разтеглив
TENSILE strength издръжливост на опън, якост

tensility [ten'siliti]
n разтегливост, издръжливост, якост

tension ['tenʃən]
I. 1. обтягане, разтягане, опъване, разпъване
2. изпънатост, опнатост
3. напрежение, напрегнатост, изопнатост (на нерви и пр.)
4. обтегнати/опънати отношения
5. ел. в съчет. напрежение, волтаж
high/low TENSION високо/ниско напрежение
attr с високо/ниско напрежение
6. физ. еластичност (на гaз)
налягане (нa парa)
7. мед. налягане (артериално, очно и пр.)
II. v подлагам на напрежение и пр. (вж. tension), създавам напрегнатост

tensity ['tensiti]
1. напрежение
2. напрегнатост

tensor ['tensə]
1. анат. флексор, сгъвач
2. мат. тензор

ten-strike ['tenstraik]
n ам. поразителен/смайващ успех/постижение

tent [tent]
I. n палатка, шатра
bell TENT кръгла палатка
II. 1. покривам (като) с палатка/палатки
2. настанявам (се) на лагер, лагерувам
3. живея временно на палатка
III. n мед. тампон
IV. n испанско сладко червено вино, използувано главно за причастие

tentacle ['tentəkl]
1. зоол. пипало
2. бот. ластар, мустаче
3. прен. пипало

tentacled ['tentəkld]
1. зоол. с пипала
2. бот. с ластари/мустачки

tentacular [ten'tækjulə]
a подобен на пипало/ластар/мустаче

tentaculate [ten'tækjuleit]
вж. tentacled

tentage ['tentidʒ]
1. плат за палатки, брезент
2. съоръжения за палатка

tentative ['tentətiv]
I. 1. пробен, експериментален
a TENTATIVE conclusion заключение, подлежащо на изменение
a TENTATIVE offer начално предложение при започване на преговори
2. колеблив, нерешителен, несигурен, неуверен
3. ам. временен, предварителен
4. предполагаем, хипотетичен
II. n опит, проба, предложение/теория за изпробване

tentatively ['tentətivli]
1. за опит, като начало
2. колебливо, неуверено
3. ам. временно

tenter ['tentə]
1. рамка за опъване и сушене на плат
2. тех. разпъвачка, ширилна машина

tenterhook ['tentəhuk]
n тех. кука за прикрепяне на плат на рамка/ширилна машина
on TENTERHOOKs в напрегнато очaкване, на тръни

tenter-hooks n pl on TENTER-НOOKS на тръни

tenth [tenθ]
1. a десети
2. n десета част, една десетина

tent-peg ['tent,peg]
n колче за разпъване на палатка

tenuis ['tenjuis]
n (pl tenues) фон. беззвучен преграден звук (k, p, t и пр.)

tenuity [ti'njuiti]
1. разреденост (на въздух, течност и пр.)
2. тънкост, тънкотa (на косъм, глас и пр.), слабост, оскъдност, простота (на стил)

tenuous ['tenjuəs]
1. разреден
2. тънък, слаб
3. беден, оскъден, незначителен
4. неуловим, лек, тънък

tenure ['tenjuə]
1. владение, собственост, имущество
communal TENURE общо владение/ползуване
2. условия за/срок на ползуване на владение
3. (период/срок на) заемане на служба/пост и пр.
during his TENURE of office докато беше на служба/заемаше поста
4. ам. назначение на постоянна длъжност (особ. за учител)

tepee ['ti:pi:]
n индианска колиба

tepefy ['tepifai]
v позатоплям (се)

tepid ['tepid]
1. топличък, възтопъл, хладък (за вода и пр.)
2. хладен, равнодушен, безразличен (за чувства и пр.)

tepidity [te'piditi]
1. кладка/умерена температура
2. хладност, хлад, хладина, безразличие, равнодушие

tepidly ['tepidli]
1. хладно
2. равнодушно/с безразличие

terai [tə'rai]
n широкопола шапка от филц

teraphim ['terəfim]
n малък домашен идол у старите евреи

teratoid ['terə'tɔid]
a биол. уродлив, патологичен

teratology [terə'tɔlədʒi]
n биол. изучаване на уродливи форми на живот и на патологични изменения в организмите, тератология

teratoma [terə'toumə]
n мед. вид тумор, тератома

terbium ['tə:biəm]
n хим. тербий

tercel [tə:sl]
n мъжки ястреб, особ. ястреб-скитник

tercentenary [tə:sen'ti:nəri]
1. a тристагодишен
2. n (чествуване на) тристагодишнина

tercentennial [,tə:sen'teniəl]
1. a ставащ (на) всеки/траещ триста години
2. n tercentenary

tercet ['tə:sit]
1. проз. тристишие, терцина
2. муз. триола

terebinth ['teribinθ]
n вид юж. -европ. терпентиново дърво (Pistacia terebinthus)

terebinthine [teri'binθain]
a терпентинов

teredo [te'ri:dou]
n зоол. корабен червей

terete [te'ri:t]
a биол. гладък и закръглен

tergal [tə:gl]
a зоол. гръбен, дорсален

tergiversate ['tə:dʒivə:seit]
1. ставам ренегат
2. правя противоречиви изказвания
3. извъртам, усуквам, меня позициите си

tergiversation [tə:dʒivə:'seiʃən]
1. ренегатство, отстъпничество, предателство
2. извъртане, усукване

term [tə:m]
I. 1. срок, период
during his TERM of office докато беше на служба/заемаше този пост
presidential TERM президентски мандат
2. платежен срок, ден на плащане (обик. на 3 месеца)
to owe a TERM's rent дължа наем за 3 месеца
3. семестър, учебен срок
during TERM през учебно време
4. съдебна сесия
5. мат. член
6. лог. член (на силогизъм)
7. термин
рl изрази, фразеология, език
in TERMs of approval одобрително
in flatterin/glowing TERMs ласкаво, хвалебствено
in TERMs of с езика на, от гледна точка на, превърнат в, изчислен с
in TERM s of science на езика на/от гледна точка на науката
his work is not profitable in TERMs of money работата му не e изгодна от парична гледна точка
in TERMs of metrical measures превърнато в метрична система
in set TERMs ясно, определено, решително, недвусмислено
8. ост. край, граница
9. край на периода на нормалната бременност
she has reached her TERM време e да ражда (за бременна жена)
10. мед. менструация, период
11. рl условия на договор и пр., условия за плащане, цена, хонорар
what are your TERMs for lessons? колко вземате за уроци? on easy TERMs на износна цена, при изгодни условия
not on any TERM на никаква цена, за нищо на света
on these TERM s при тези условия
to come to TERM s отстъпвам, приемам условията, примирявам се (with с)
the enemy came to TERMs неприятелят капитулира
to bring someone to TERMs принуждавам някого да се съгласи на/да приеме условията ми
on TERMs of friendship/equality, etc. на приятелски/равни и пр. начала
12. лични отношения
to be on good/friendly TERMs with в добри/приятелски отношения съм с
we are not on speaking TERMs не се познаваме, само се знаем, не си говорим, скарани сме
13. ист. рим. граничен стълб, често с бюста на бога Термин
TERM of reference компетенция, ресор, инструкции
II. v наричам, назовавам, определям като

termagant ['tə:məgənt]
1. зла/деспотична жена, кавгаджийка
2. attr свадлив, опърничав

termer ['tə:mə]
n човек, който излежава присъда/изслужва мандат и пр

terminable ['tə:minəbl]
1. с oгpaничeн/oпpeдeлeн срок
2. който може да свърши/да бъде прекратeн

terminal ['tə:minəl]
I. 1. разположен/намиращ се накрая, краен, пограничен
2. намиращ се в последен/неизлечим стадий
the TERMINAL ward отделение в болница за неизлечимо болни
3. последен, заключителен, завършващ
4. извършван/повтарящ се периодически
5. семестриален, сесиен
6. пределен, краен (за скорост и пр.)
7. срочен
8. бот. намиращ се на върха на стебло и пр
II. 1. край на жп/автобусна/въздушна и пр. линия, последна/крайна спирка
2. семестриален/срочен изпит
3. арх. украса на края на колона и пр
4. ел. клема, извод, изводен изолатор, входно съединение, входен изолатор
5. завършък, край, крайна сричка/буква/дума
6. устройство за установяване на връзка с компютър и други съобщителни системи

terminally ['tə:minəli]
1. накрая
2. всеки семестър

terminate ['tə:mineit]
1. приключвам, прекратявам (договор, бременност)
завършвам (with с, на)
2. слагам/лоставям граница/предел на, ограничавам
3. съкращавам (работници)

termination [tə:mi'neiʃn]
1. завършване, свършване
2. грам. окончание
3. приключване
4. прекратяване (на бременност, договор и пр.)
5. завършък, край
to put a TERMINATION to something, to bring something to a TERMINATION завършвам/довеждам нещо докрай
6. изтичане на срок (на договор и пр.)

terminative ['tə:minətiv]
1. краен, заключителен, завършващ
2. грам. пределен (за гл. форма)

terminator ['tə:mineitə]
1. този, който/това, което завършва/довършва нещо
2. астр. линия, отделяща осветената от неосветената част на небесно тяло, терминатор

termini вж. terminus

terminological [tə:minə'lɔdʒikl]
a терминологлчен
TERMINOLOGICAL inexactitude терминологична неточност, шег. неистина

terminology [tə:mi'nɔlədʒi]
n терминология

terminus ['tə:minəs]
1. крайна гара/аерогара/пристанище/спирка
2. крайна точка, цел
3. TERMINUS римски бог на границите, Термин
4. вж. term
5. TERMINUS ad quem/ad quo крайна/изходна точка на довод/политика/период, най-късна/най-ранна възможна дата

termitary ['tə:mitəri]
n гнездо/могила на термити

termite ['tə:mait]
n зоол. термит (Isoptera)

termless ['tə:mlis]
1. безграничен, безкраен, неограничен
2. безусловен

term paper ['tə:mpeipə]
n семестриална/срочна писмена работа

term-time ['tə:mtaim]
1. семестър, учебно време
2. сесия (съдебна и пр.)

tern [tə:n]
I. n зоол. малка морска птица, подобна на чайка (Sterna)
II. n тройка, три лотарийни номера, които, изтеглени заедно, носят голяма печалба, голяма лотарийна печалба

ternary ['tə:nəri]
1. троен, трикомпонентен
2. мат. троичен

ternate ['tə:neit]
1. подреден на тройки
2. бот. троен (за листo)

terne [tə:n]
n матова ламарина, тенеке (и TERNE plate)

Terpsichorean [tə:psikɔ'riən]
a балетен, танцов
the TERPSICHOREAN art балетното изкуство

terrace ['terəs]
I. 1. тераса (и геол.)
2. редица от еднотипни къщи (обик. над склон)
3. терасовидно засят/засаден хълм/наклон
II. v построявам/устройвам във вид на тераси (градина и пр.), терасирам (хълм, наклон и пр.)
a TERRACEd roof плосък покрив тераса

terraced a на тераси

terra-cota [terə'kɔtə]
1. n изк. изпечена глина, теракота, керамика теракота
2. цвят на изпечена глина

terra-cotta n теракота, глина, глинено изделие, керемиден цвят

terra firma ['terə'fə:mə]
n суха земя, суша, твърда/здрава почва

terrain [te'rein]
1. местност, терен
2. почва, терен
3. attr земен, повърхностен
TERRAIN flying ав. ориентиране по земни обекти

terra incognita [terəin'kɔgnitə]
1. неизвестна/непозната територия
2. неизследвана/непозната облаcт

terrapin ['terəpin]
1. сладководна костенурка (Теstudinidae)
2. вид сглобяема едноетажна сграда

terraqueous [te'reikwiəs]
1. състоящ се от суша и вода
2. земноводен
3. сухопътен и морски

terrarium [te'rɛəriəm]
n (pl-riums, -ria) терариум

terrazzo [tə'rætsou]
n um. стр. подова мозайка

terrene [te'ri:n]
1. от земя/пръст, пръстен
2. земен, светски

terrestrial [tə'restriəl]
I. 1. земен, сухоземен, сухопътен
2. светски, земен
3. растящ/живеещ на/в земята
4. TERRESTRIAL planets планетите на слънчевата система
II. n земен жител/обитател

terret ['terit]
n халка на хамут, през която минава юздата

terrible ['terəbl]
1. ужасен, страшен
2. разг. краен, огромен, много лош/слаб, невъзможен

terribly ['terəbli]
1. adv разг. ужасно, страшно
2. крайно, невъзможно

terrier ['teriə]
I. 1. порода куче териер
2. TERRIER войник от териториалната армия
II. 1. имуществена книга на частни лица/корпорации
2. ист. документи за имуществото на васали/арендатори

terrific [tə'rifik]
1. ужасен, страшен
2. разг. огромен, знаменит, славен, чудесен, удивителен

terrifically [tə'rifikəli]
1. ужасно, страшно
2. разг. много, извънредно, удивително

terrify ['terifai]
v ужасявам, плаша
to be terrified ужасявам се, ужасно ме е страх

terrine [tə'ri:n]
n глинен съд, особ. за продажба на пастет и др. деликатеси

territorial [teri'tɔ:riəl]
I. 1. териториален, областен
2. поземлен
II. n войник/доброволец от териториалната армия

territorialize [teri'tɔ:riəlaiz]
1. разширявам с нови територии
2. превръщам в зависима територия

territory ['teritɔri]
1. територия, облаcт (и прен.)
2. зависима област/територия
ам. облаcт, която още няма правата на щат

terror ['terə]
1. ужас, страх
to be in/have a TERROR of страхувам се от
to strike TERROR into someone изпълвам някого с ужас
2. терор
3. човек/нещо, което вдъхва/вселява ужас
4. разг. напаст, беля, страшилище (за човек)

terrorism ['terərizm]
n терор, тероризъм

terrorist ['terərist]
n терорист

terroristic [terə'ristik]
a терористичен

terrorize ['terəraiz]
v тероризирам

terror-stricken ['terərstrikn]
a обзет/обладан от ужас, ужасен

terry ['teri]
n текст. хавлиена тъкан с неотрязана бримка (и TERRY cloth)

terse [tə:s]
a сбит, стегнат, ясен, изразителен (за стил, реч), изразяващ се ясно, стегнато и изразително (за оратор и пр.)

tersely ['tə:sli]
adv кратко, сбито, стегнато, ясно

terseness ['tə:snis]
n сбитост, стегнатост, изразителност (на стил)

tertian [tə:ʃn]
a мед. който се явява през ден
TERTIAN fever/ague малария терциана

tertiary ['tə:ʃiəri]
I. 1. геол. третичен
2. трети по ред/степен/важност и пр
3. намиращ се в третия стадий
II. 1. геол. TERTIARY терциер
2. зоол. махово перо от третия ред
3. църк. ист. монах от трета степен

terylene ['terili:n]
n текст. синтетично влакно, (плат от) терилен

terza rima [,tɛətsə'ri:mə]
n urn. лит. тристишна строфа с верижно кръстосана рима, терцина

tesselated a мозаичен

tessellate ['tesileit]
v правя/покривам с мозаeчен паваж

tessellation ['tesileiʃn]
n мозайка, мозаечен паваж

tessera ['tesərə]
n (pl-rae) мраморно/каменно/дървено и пр. кубче/паве за мозайка

test [test]
I. 1. изпитание
2. изпит, контролна работа, тест
to put to the TEST поставям на изпитание
3. проба, изпробване, проверка, изследване, анализ
TEST fly изпитателен/пробен полет/летене
4. сериозно изпитание, пробен камък
5. мерило, критерий
6. хим. реакция, реактив
7. метал. количество благороден метал, отделено за претегляне
8. метал. купел
9. TEST case юр. дело, служещо за образец при решаване на аналогични дела
II. 1. подлагам на изпитание
2. изпробвам, изпитвам, проверявам, изследвам
to have one's blood TESTed правя си изследване на кръвта
3. хим. анализирам с реактив
4. метал. купелувам
III. n зоол. черупка, броня

testable ['testəbl]
I. a който може да бъде изпробван/изпитан/проверен
II. a юр. който може да се завещава

testaceous [tes'teiʃəs]
1. с/от/като черупка
2. керемиденочервен

testacy ['testəsi]
n положение на покойник, оставил валидно завещание

testament ['testəmənt]
1. юр. завещание (и last will and TESTAMENT)
2. църк. завет, обик. Новият завет
the New/the Old TESTAMENT Новият/Старият, Вехтият завет
3. разг. писмено излагане на вярвания, убеждения, принципи и пр

testamentary [testə'mentəri]
1. a юр. завещан, определен/предаден чрез завещание
2. завещателен

testate ['testeit]
1. a оставил валидно завещание
2. n покойник, оставил валидно завещание

testator [tes'teitə]
n завещател

testatrix [tes'teitriks]
ж. р. от testator

tester ['testə]
I. 1. човек, който проверява/подлага на изпитание/изпробва, лаборант
2. прибор/уред за изпробване/анализиране
II. n балдахин над легло/амвон/олтар
III. n ист. шилинг от времето на Хенрих VIII

test-fly ['testflai]
v ав. изпитвам самолет в полет

testicle ['testikl]
n анат. тестикул, тестис

testiculate [tes'tikjulit]
a яйцевиден, яйцеобразен

testification [testifi'keiʃn]
1. свидетелствуване
2. показание

testifier ['testfaiə]
n свидетел (в процес)

testify ['testifai]
1. давам показания, свидетелствувам
2. изразявам лично убеждение
3. потвърждавам
to TESTIFY against отричам, свидетелствувам против
4. заявявам тържествено/под клетва
5. показвам, доказвам, свидетелствувам (to за)

testily ['testili]
adv раздразнено, сопнато, сприхаво, сухо

testimonial [testi'mouniəl]
1. свидетелство, атестат
2. препоръка, препоръчително писмо
3. приветствено слово/адрес (обик. придружено с подарък, парична сума)

testimony ['testiməni]
1. свидетелски показания
to bear TESTIMONY to свидетелствувам за, потвърждавам
2. свидетелство, доказателство, данни, белег, показател
the TESTIMONY of history историческите данни
3. ост. тържествена декларация
4. библ. и рl скрижали, светото писание

testiness ['testinis]
n сприхавост, раздразнителност, сухота

testing ['testiŋ]
a изискващ огромни усилия/способности

testis ['testis]
вж. (pl-tes) testicle

test-match ['testmætʃ]
n cn. мач от международно състезание по крикет/ръгби

test-paper ['testpeipə]
1. хим. лакмусова хартия, лакмус
2. писмена контролна работа

test-piece ['testpi:s]
n музикален и пр. откъс, изпълнен от кандидат за участие в музикални и пр. конкурси

test pilot ['testpailət]
n пилот, който извършва полети за изпробване на самолети

test-tube ['testtju:b]
1. епруветка
2. култура в опитна среда
TEST-TUBE baby бебе, родено в резултат на изкуствено осеменяване извън утробата на майката

testudo [tes'tu:dou]
n рим. ист. прикритие от щитове над обсаждащи войски

testy ['testi]
a сприхав, раздразнителен, обидчив

tetanic ['tetənik]
a подобен на/причиняващ тетанус

tetanus ['tetənəs]
n тетанус, мускулни спазми като при тетанус

tetchily a докачливо

tetchiness n сприхавост

tetchy ['tetʃi]
1. раздразнителен
2. обидчив, докачлив

tete-a-tete ['tetə'tet]
n, a, adv фр. разговор (насаме), интимен (разговор), тет-а-тет

tether ['tеðə]
I. 1. въже/верига за връзване на животни за кол
to be at the end of one's TETHER на края на силите/търпението/възможностите си съм, не мога вече
2. обсег/обхват на знания/власт и пр
II. v връзвам животно за кол

tetrad ['tetrəd]
1. четворка, четири
2. група от четири
3. хим. четиривалентен елемент

tetragon ['tetrəgɔn]
n четириъгълник
regular TETRAGON квадрат

tetragrammaton ['tetrɔ'græmətɔn]
1. n четирибуквена дума
2. рел. евр. JHVH и др. като писмено обозначение за Йехова

tetrahedron [tetrɔ'hi:drən]
n геом. четиристен, тетраедър

tetralogy [ti'trælədʒi]
n тетралогия

tetrameter [ti'træmitə]
n проз. четиристъпен стих, теграметър

tetrandrous [ti'trændrəs]
a с четири тичинки

tetrapod ['tetrəpɔd]
a, n четироног (о животно)

tetrarch ['tetra:k]
n ист. тетрарх

tetrarchy ['tetra:ki]
n ист. тетрархия

tetrastich ['tetrəstik]
n проз. четиристишие

tetrode ['tetroud]
n физ., рад. електронна лампа с четири електрода

tetter ['tetə]
n екзема, лишей
eating TETTER кожна туберкулоза

Teuton ['tju:tən]
n тевтонец, разг. германец

Teutonic [tju:'tɔnik]
1. a тевтонски, германски
2. n прагермански език

text [tekst]
1. текст
2. тема
to stick to one's TEXT не се отклонявам от темата си
3. цитат от Библията, проповед
4. книги/текстове, посочени като източници
5. едро ръкописно писмо, особ. в ръкописи (и TEXT hand)

textbook ['tekstbuk]
n учебник, ръководство

textile ['tekstail]
I. a текстилен
II. 1. тъкан, материя, плат
2. обик. pl текстил, текстилни изделия

textual ['tekstjuəl]
1. текстов, на/в текста
2. текстуален, буквален, дословен

textualism ['tekstjuəlizm]
n строго придържане към авторския текст

textually ['tekstjuəli]
a дословно, текстуално, точно

textural ['tekstʃərəl]
1. на/в тъканта
2. на/в строежа/структурата

texture ['tekstʃə]
1. качество на тъкан
loose TEXTURE рехава/рядка тъкан
2. биол. структура на тъкан
3. текстура, консистенция
4. изк. фактура, строеж, устройство, структура
5. характерно качество, натюрел

textured ['tekstʃəd]
a close/loose TEXTURED стегнат/рехав (за плат и пр.)

thalamus ['θæləməs]
1. анат. вътрешността на мозъка, откъдето излиза нерв, особ. зрителният
2. бот. чашка
3. гр. ист. стая за жени

thalassic [θə'læsik]
a морски

thaler ['θа:lə]
n ист. немска сребърна монета, талер

thalidomide [θə'lidɔmaid]
n мед. успокоително средство, причиняващо деформация на крайниците на зародиша у бременна жена
THALIDOMIDE baby/child бебе/дете, родено с деформации, причинени от вземането на лекарството от майката по време на бременността

thallium ['θæliəm]
n хим. талий

thallophyte ['θæləfait]
n талусно растение (водорасло, лишей и пр.)

thallus ['θæləs]
n бот. талус

Thames n Темза

than [ðæn]
1. cj. отколкото, от (със сравн. cm.)
he is taller THAN you той e по-висок от теб
she is more THAN twenty тя e над 20 години
I'd do anything rather/sooner THAN... бих направил всичко друго, само не...
easier said THAN done по-лесно e да се каже, отколкото да се направи
2. освен
anybody other THAN himself всеки друг освен него, само не той
no other THAN himself никой друг/не някой друг, a самият той
anywhere else THAN at home всякъде другаде, само не у дома
not known elsewhere THAN in London неизвестен другаде освен в Лондон, известен само в Лондон
nothing else THAN нищо друго освен, само, изцяло
my failure is due to nothing else THAN my own carelessness моят неуспех се дължи изцяло на нехайството ми
3. когато, и (обик. в съчет.)
hardly/scarcely... THAN едва/току-що... когато/и

thanage ['θeinidʒ]
1. n ист. титла/ранг на тан
2. земя под владението на тан

thane [θein]
1. ист. тан
2. шотл. вожд на клан
3. шотландски феодал-благородник

thank [θæŋk]
v благодаря, благодарен съм
THANK you благодаря
THANK you for the salt, please подайте ми, моля, солта
THANK you for nothing upoн. много ти благодаря (за отказана помощ)
I will THANK you to mind your own business не се бъркай в работите ми, ако обичаш
I may THANK myself/I have only myself to THANK for that сама съм си виновна за това
THANK God/goodness/heaven (s), God be THANKed разг. слава богу
THANK goodness all is over слава богу, всичко свърши

thankful ['θæŋkful]
a благодарен, признателен

thankfully ['θæŋkfuli]
adv благодарно, с благодарност

thankless ['θæŋklis]
1. неблагодарен, непризнателен
2. неблагодарен, безполезен (за работа, задача и пр.)

thank-offering ['θæŋk,ɔfəriŋ]
n благодарствено жертвоприношение

thanks [θæŋks]
1. (израз на) благодарност
to offer/express/extend one's THANKS изразявам/изказвам благодарността си
to smile/bow one's THANKS усмихвам се/покланям се в знак на благодарност
THANKS to благодарение на, вследствие на, заради
we succeeded small THANKS to you и без твоята помощ успяхме
small/uрон. much THANKS I got for it не получих никаква благодарност за това
small/no THANKS to въпреки
no, THANKS разг. благодаря, не искам
to give THANKS произнасям благодарствена молитва при ядене
2. разг. thank you (вж. tnank)

thanksgiving ['θæŋksgiviŋ]
1. изразяване на благодарност
2. благодарствен молебен
3. ам. THANKSGIVING (Day) официален празник в САЩ в памет на първите колонизатори

that [ðæt]
I. 1. demonstr този, онзи
THAT one онзи (там)
(is) THAT you? ти ли си? who's THAT? кой e (на вратата, телефона и пр.)
THAT's what he told me това ми каза той
THAT's where/how/why he lives eто къде/как/защо живее той
but for THAT ако не беше това, без това
have things come to THAT? до това ли/дотам ли е стигнала работата? like THAT така, по такъв начин
and all THAT и други подобни, и прочие
this one and THAT товаонова, различни неща
(and) THAT's THAT разг. това е то, и толкоз
none of THAT now! стига
2. замества cъщ. за избягване на повторение
the scenery here is lovelier than THAT around our town тук природата е покрасива, отколкото тази около нашия град
3. за усилване
make up your mind and THAT at once! решавай, и то веднага! she is a clever girl-THAT she is тя е умна девойка-наистина (умна е)
he is a fine chap-THAT he is not той е славен човек-никак даже/съвсем не е такъв
4. корелативно
those who wish to go may do so онези, които желаят да си отидат, могат да го сторят
(one of) those (who were) present/invited (един от) присъствуващите/поканените
5. rel с ограничаващо значение които, когото
the girl (THAT) I was speaking about девойката, за която говорех
this is about all (THAT) I have to say това е всичко, което мога да кажа
there is the house (THAT) he built ето я (там) къщата, която той построи
the best (THAT) I can do най-доброто, което мога да сторя
what is it (THAT) makes you think so какво те кара да мислиш така
there is nothing here THAT matters нищо тук не е от значение
THAT's right/it! точно така! браво! THAT's a good boy хайде, бъди/ти си добро момче
THAT's a dear хайде, бъди така мил (при молба за услуга и пр.)
THAT's one of those days това e един от онези дни, в които всичко върви наопаки
II. 1. разг. толкова, така, до такава стелен
I can't see THAT far не виждам толкова далеч
it was THAT big беше ей толкова голямо
he has done THAT much (eто) толкова e направил
it wasn't (all) THAT cold не беше чак толкова студено
2. rel в който, когато, с/при и пр. който
the day (THAT) I first met her денят, в който/когато я видях за първи път
at the speed (THAT) we were going we could not stop при бързината, с която карахме, ние не можехме да спрем
III. 1. че често се изпуска, he said (THAT) he would come той каза, че ще дойде
the trouble is (THAT) I can't wait бедата e, че не мога да чакам
it is rather THAT he hasn't the money причината е/по-скоро e това, че той няма пари
2. след изрази като it is strange/unlikely/hardly да
it's unlikely THAT he'll be in малко вероятно e да си е вкъщи
3. за да
he lives THAT he may eat той живее, за да яде
4. so... THAT толкова/така..., че
I am so sleepy THAT I can't keep my eyes open така ми се спи, че нищо не виждам
5. желание, учудване, съжаление и пр.
oh, THAT I might see her once more! о, да можех да я видя още веднъж! oh, THAT I had never met her! да не бях я срещал никога! THAT he should behave like that! така да се държи! to think THAT I knew nothing! и аз да не зная нищо! he has not been there THAT I know доколкото зная, той не e бил там
not THAT I know of доколкото зная, не

thatch [θætʃ]
I. 1. сламен/тръстиков покрив
2. разг. гъста рошава/сплъстена коса
II. v слагам покрив от слама/тръстика

thatching ['θætʃiŋ]
1. слагане на сламени покриви (като занаят)
2. сламен/тръстиков покрив
3. слама/тръстика за покрив

thaumaturge ['θɔ:mətə:dʒ]
n чудотворец, магъосник, фокусник

thaw [θɔ:]
I. 1. топя (се), разтопявам (се)
прен. загубвам хладината си (за човек) (и с out)
2. разг. (по-) затоплям се (за човек, време и пр.)
3. поотпускам се, ставам по-приветлив
II. n топене, размразяване, отпускане, затопляне (на времето)

the [ðə]
I. 1. (пред съгласна)
(пред гласна и нямо h), (под ударение)
def. article, с определящо знач.
THE man in THE corner човекът в ъгъла
England of THE Tudors Англия от времето на Тюдорите
2. с родово знач.
THE whale is a mammal китът e млекопитаещо
3. с редни числ. и прев. cm.
Edward THE Seventh Едуард VII
in THE last row на последния ред
4. с географски имена, имена на вестницu и пр.
THE USA САЩ
THE Hague Хага
THE Alps Алпите
THE Thames Темза
THE Atlantic (Ocean) Атлантическият океан
THE Times в. Таймз
THE Browns сем. Браун
5. с разпределително знач. - 50 p. THE pound - по 50 пенса фунта
four apples to THE pound по 4 ябълки в един фунт
eight minutes to THE mile осем минути на миля
6. със знач. на показ. мест.
at THE moment в момента, в този момент
I like THE man харесва ми този човек
7. със субстантивирано прил., в ед. ч. с отвлечено знач.
THE sublime възвишеното, в ед. ч. със знач. на мн. ч.
THE poor бедните
THE English англичаните, в мн. ч.
THE conservatives консерваторите, с прил., означаващо езика на да ден народ
translated from THE Spanish преведено от испански
8. с имената на някои болести
THE measles шарка
THE mumps заушки
9. (винаги ударено)
he too is Walter Scott but not THE Walter Scott и той e Уолтър Скот, но не прочутият Уолтър Скот
he is THE specialist on той e най-добрият/найизвестният специалист по
tea is THE drink for a cold чаят e най-доброто питие, когато човек е настинал
10. във възклицания, какъв
THE cheek! какво нахалство!
II. 1. adv със сравн. ст, още по-, толкова по-
it will be THE easier for you as you are younger на тебе ще ти бъде още по-лесно, защото си по-млад
so much THE better/THE worse for him толкова по-добре/по-зле за него
2. колкото... толкова
THE more I read THE more I forget колкото повече чета, толкова повече забравям
less said about it THE better колкото по-малко говорим за това, толкова по-добре, да не говорим за това

theatre ['θiətə]
1. театър
to go to the THEATRE ходя/отивам на театър
open-air THEATRE театър на открито, летен театър
the THEATRE of cruelty театърът на ужаса
the THEATRE of the absurd театърът на абсурда
picture THEATRE кинотеатър
2. the THEATRE драма, драматургия
3. сценично изкуство
this play is good THEATRE тази драма e сценична
4. амфитеатрална аудитория
5. мед. операционна зала
6. арена
THEATRE of operations/war THEATRE арена на военни действия

theatre-goer ['θiətəgouə]
n редовен посетител/любител на театъра

theatre-going ['θiətəgouiŋ]
n посещение на театри

theatric [θi'ætrik]
вж. theatrical

theatrical [θi'ætrikl]
1. театрален, драматичен, сценичен
2. пренебр. театрален, мелодраматичен, показен, гонещ външни ефекти, изкуствен
3. надут, пищен

theatricality [θiætri'kaliti]
1. пренебр. театралност, неестественост, показност
2. надутост, пищност

theatricals [θi'ætrikəlz]
n pl театрални представления, особ. любителски
amateur THEATRICALS театрална самодейност

theatrics n pl сценично изкуство

theban ['θi:bən]
1. a тивански
2. n жител на гр. Тива, тиванец

theca ['θi:kə]
1. бот. капсула
2. зоол. обвивка на какавида и пр

thee [ði:]
pron pers ост. косвен падеж от thou те, тебе, ти

theft [θeft]
n кражба

thegn [θein]
вж. thane

theine ['θi:in]
n хим. теин

their [ðɛə]
pron pers attr техен

theirs [ðɛəz]
pron poss predic техен
this is mine and that is THEIRS това e мое, a онова тяхно
he is a good friend of THEIRS той e техен добър приятел

theism ['θi:izm]
n фил. теизъм

them [ðеm]
1. тях, ги, им
2. разг. those
3. pers. pron косвен падеж от they

thematic [θi'mætik]
1. тематичен, по тема
THEMATIC catalogue тематичен каталог
2. грам. тематичен

theme [θi:m]
1. тема (и муз.)
2. грам. основа
3. сигнал на радиостанция или при започване/свършване на радиопрограма

theme-song ['θi:msɔŋ]
n (основна) мелодия на филм и пр

themselves [ðem'selvz]
1. refl се, себе си, си, тях си
they enjoyed THEMSELVES те се забавляваха
2. emph те самите, лично те

then [ðen]
I. 1. тогава, по това/онова време
I was still a student THEN тогава бях още ученик
the THEN existing laws съществуващите по онова време закони
THEN and there, there and THEN още там, на самото място, на момента, веднага
before THEN преди това, по-рано
I shall wait till THEN ще чакам дотогава
I shall be there by THEN ще бъда вече там дотогава
2. после, след това
I had a week in Venice and THEN went to Rome прекарах една седмица във Венеция и после отидох в Рим
II. 1. тогава, в такъв случай, следователно, значи
take it THEN if you need it so much вземи го тогава, щом толкова ти трябва
if he read it THEN he knows ако го e чел, значи знае
THEN why did he do it? в такъв случай защо го e направил
2. освен това, също така, а/пък и
THEN there is my sister-you must not forget her и после сестра ми-не бива да забравяш за/и нея
(and) THEN you must remember it won't be easy for me пък и не трябва да забравяш, че няма да ми е лесно
3. all right/ (very) well THEN добре тогава, добре де
very well THEN have it your own way! добре де, прави каквото искаш/както знаеш
now THEN и тъй/така...
now THEN, let's begin our lesson и така, да започнем урока
е-е! (изразява протест, недоволство, предупреждение)
now THEN, stop talking, please? е, (хайде) престанете да разговаряте, моля!
III. a тогавашен, от онова време
the THEN secretary тогавашният секретар

thenar ['ði:nə]
1. n анат. длан
2. ходило, стъпало, тенар

thence [ðens]
1. adv книж. оттам
2. оттогава нататък
a year THENCE една година след това/по-късно
3. оттам, от това, затова, следователно
THENCE it follows that от това/оттук следва, че

thenceforth [ðens'fɔ:θ]
adv оттогава насам

thenceforward a оттогава

theocracy ['θi'ɔkrəsi]
n теокрация

theodolite [θi'ɔdəlait]
n геод. теодолит

theogony [θi'ɔgəni]
1. дял от езическата теология, занимаваща се с произхода и родословието на боговете
2. поема за произхода на боговете

theologian [θi:ə'loudʒiən]
n теолог, богослов

theological [θi:ə'lɔdʒikl]
a богословски

theology [θi:'ɔlədʒi]
n теология, богословие

theophany [θi:'ɔfəni]
n явяване на бог пред хората в човешки вид

theorem ['θiərem]
n теорема

theoretical [θiə'retikəl]
a теоретичен, теоретически

theoretically [θiə'retikəli]
adv теоретично, на теория

theoretician [θiəri'tiʃən]
n теоретик

theorist n теоретик

theorize ['θiəraiz]
v теоретизирам

theory ['θiəri]
1. теория
THEORY of music теория на музиката
atomic THEORY атомна теория
probability THEORY теория на вероятностите
in THEORY на теория, теоретически
2. разг. теория, мнение

theosophical [θi:ə'sɔfikl]
a теософски

theosophist [θi'ɔsəfist]
n теософ

theosophy [θi'ɔsəfi]
n теософия

therapeutical [θerə'pjutikl]
a терапевтичен, лечебен

therapeutics [θerə'pjutiks]
n pl терапевтика, терапия

therapeutist [θerə'pjutist]
n терапевт

therapy ['θerəpi]
n и в съчет. терапия
radio-THERAPY радиотерапия

there [ðɛə]
I. 1. там
THERE it is! ето го! това е то! THERE you are! ето те/ви! ето какво стана! ето (ти) на! THERE they come eто ги, идат
THERE goes the train ето го влакът, ето че влакът замина/тръгна
he left THERE last night той замина оттам снощи
THERE and then още там, веднага
we are (nearly) THERE почти стигнахме вече
halo/hi/you THERE! ей, ти там! I have been THERE before sl. знам ги тия работи, разбираме ги ние тия (неща)
to be all THERE умен съм, с всичкия си съм, бива ме
not to be all THERE не съм с всичкия си, липсва ми нещо
to get THERE разг. постигам целта си, успявам
THERE or thereabouts горе-долу толкова/тогава, там някъде, татък
THERE and back дотам и обратно
2. тук, по този въпрос/пункт, в този случай
her attitude THERE is wrong нейното отношение по този въпрос е погрешно
THERE is where I disagree with you тук/по този пункт именно не съм съгласен с теб
3. THERE to be има (безлично за наличие)
THERE is only one има само един
THERE are two има две
THERE is a page missing липсва едиа страница
THERE is no stopping him той няма спиране, не можеш да го спреш
for THERE to be progress THERE must be peace за да има прогрес, трябва да има мир
4. пред някои непреходни гл. не се превежда
THERE comes a time when идва време, когато
THERE remains nothing for me to do but нищо друго не ми остава да направя освен
THERE once lived живял някога/едно време
II. 1. ето (на)! вземи! ето ти! на (ти)! (при плесница, удар и пр.)
2. THERE (you are)! ето на! казах ли ти
3. so THERE! ето! на пък! пък на! (на пук)
4. ето, найпосле (свърших, успях, отървах се и пр.)
5. THERE, THERE! хайде, хайде (не плачи, не се ядосвай и пр.)
6. THERE's a good boy/a dear! хайде/браво, ти си добро момче!

thereabouts [ðɛərə'bauts]
adv приблизително/горе-долу толкова/тогава, там, татък
he lives in Soho or THEREABOUTS той живее в Сохо или там някъде наблизо
she must be thirty or THEREABOUTS тя трябва да е на около 30 години

thereafter [ðɛər'а:ftə]
adv книж. след това, после, впоследствие, оттогава насам/нататък

thereat [ðɛər'æt]
adv ост. там, след това, във връзка с това, по тази причина/повод

thereby [ðɛə'bai]
1. така, по този/такъв начин
2. по това, във връзка с това
and THEREBY hangs a tale и по този повод има какво да се разкаже, и това е свързано с една история

therefor [ðɛə'fɔ:]
adv за това, за тази цел

therefore ['ðɛəfɔ:]
adv по тази причина, затова, следователно

therefrom [ðɛə'frɔm]
adv от това, оттам

therein [ðɛər'in]
1. там, на това място
2. в това отношение
3. ам. тогава

thereinafter [ðɛərin'a:ftə]
adv юр. пак там, по-долу, в следващата част/дял на документ и пр

thereinbefore [ðɛərinbi'fɔ:]
adv юр. пак там, по-горе (в документ и пр.)

thereof [ðɛər'ɔv]
1. от това, от него, от този източник
2. на това, на него

thereon [ðɛər'ɔn]
1. на/върху него
a text with a comentary THEREON текст с коментар към него
2. thereupon

thereto [ðɛə'tu:]
adv към/в добавка към него

theretofore [ðɛətə'fɔ:]
adv дотогава, до/преди това време, по-рано

thereunder [ðɛər'ʌndə]
adv под него, по-долу

thereunto [ðɛər'ʌntu:]
вж. thereto

thereupon [,ðɛərə'pɔn]
1. тогава, после, веднага/наскоро след това
2. в резултат/вследствие на това, затова, във връзка с това

therewith [ðɛə'wið]
1. с това, към/в добавка към това
2. веднага след това

therewithal [,ðɛəwið'ɔ:l]
adv освен, заедно с, в добавка към

theriac ['θiəriək]
1. лек против ухапване от змия и пр
2. ам. лек за всичко, панацея

theriomorphic [θiəriə'mɔ:fik]
a с форма/образ на животно (особ. за божество)

therm [θə:m]
n фаз. терм (единица мярка за топлина)

thermal ['θə:məl]
I. 1. топлинен, термичен, калоричен
THERMAL unit калория (единица мярка за топлина)
THERMAL power station топлоелектрическа централа
THERMAL reactor атомен термореактор
2. горещ, термален, минерален (за извор)
II. n отвесно издигащ се поток от топъл въздух

thermic ['θə:mik]
a топлинен, термичен

thermion ['θə:maiən]
n физ. термоелектрон, термион

thermionic [θə:mi'ɔnik]
a физ. термоелектронен, термионен
THERMIONIC rectifier кенотрон

thermit ['θə:mit]
n тех. термит
THERMIT welding термитна спойка/заварка

thermo ['θə:mou]
pref термо, топло

thermochemistry [θə:mou'kemistri]
n термохимия

thermocouple ['θə:moukʌpl]
n ел. термоелемент, термодвойка

thermodynamics ['θə:moudai'næmiks]
n pl с гл. в sing термодинамика

thermoelectricity ['θə:mouilek'trisiti]
n термоелектричество

thermogenesis ['θə:mou'dʒenisis]
n биол. термогенеза

thermograph ['θə:mougra:f]
n самопишещ термометър, термограф

thermometer [θə'mɔmitə]
n термометър, топломер
clinical THERMOMETER медицински/живачен термометър

thermonuclear [θə:mou'njukliə]
a термоядрен
THERMONUCLEAR bomb водородна бомба

thermoplastic [θə:mou'plæstik]
а, n (вещество/материя/материал) който става мек и пластичен при загряване, термопластичен

thermoregulation [,θə:mouregju'leiʃn]
n биол. терморегулация

thermoregulator ['θə:mouregju'leitə]
n терморегулатор, термостат

Thermos ['θə:məs]
n термос (и THERMOS flask)

thermosetting [θə:mou'setiŋ]
a трайно втвърдяващ се след нагряване и оформяне (за пластмаса)

thermosphere ['θə:mousfiə]
n термосфера

thermostable [,θə:mou'steibl]
a тoплоустойчив

thermostat ['θə:moustæt]
n термостат, терморегулатор

thermotaxic [θə:mou'tæksik]
a физиол. терморегулиращ

thesaurus [θi'sɔ:rəs]
1. съкровищница, източник (of)
2. източник на информация, изчерпателен речник, енциклопедия

these вж. this

thesis ['θi:sis]
1. теза, тезис
2. дисертация

Thespian ['θespiən]
1. a драматичен, трагически
2. n актъор

theta ['θi:tə]
n гръцката буква тета

theurgical [θi:'ə:dʒikl]
a магически, вълшебен

theurgist [θi:'ə:dʒist]
n магъосник, вълшебник, чародей

theurgy ['θi:ə:dʒi]
n магия, вълшебство, чародейство

thews [θju:z]
1. мускули, мишци, телесна сила
2. сила, енергия, жизнеспособност, морална/душевна сила

they [ðei]
1. те
THEY who тези, които
2. хората
THEY say (хората) казват/разправят
so THEY say така казват/говорят

thick [θik]
I. 1. дебел, плътен, черен (за шрифт)
an inch THICK дебел един цол
a THICK ear подуто (от плесница) ухо
the THICK end of the stick дебелият край на тоягата, прен. най-лошата част на нещо (сделка и пр.)
2. гъст, плътен, сбит, чест, рунтав, буен, гъст (за коса и пр.)
THICK with dust покрит с дебел слой прах, потънал в прах
air THICK with snow въздух, премрежен/забулен от сняг
trees THICK with leaves силно разлистени/зашумени дървета
to grow THICK er увеличавам се, сгъстявам се (за тълпа и пр.)
3. изобилен, многоброен, чест
4. мътен, кален
5. мъглив, облачен, пребулен, мрачен, опушен (за време и пр.)
the air is THICK прен. атмосферата е натегната/нажежена
6. непроницаем (за мрак, мъгла)
7. глух, неясен, хрипкав, пресипнал (за глас)
8. глупав, тъп
9. близък, интимен
(as) THICK as thieves неразделни другари
10. predic разг. прекален, мъчно поносим, нетърпим
that's a bit/rather THICK това е безобразие, прекаляваш
II. 1. най-гъстата част
in the THICK of the wood сред/вдън гората
2. дебелата част на нещо (палец и пр.)
3. най-оживената част
in the THICK of в разгара на
in the THICK of it/things във водовъртежа на събитията
through THICK and thin решително, въпреки всички пречки, всякак
to go through THICK and thin преодолявам всички трудности, не отстъпвам пред нищо
4. уч. sl. тъпак
III. 1. дебело
to spread the butter THICK мажа маслото дебело, намазвам с дебел слой масло
the snow/dust lay THICK everywhere дебел пласт сняг/прах покриваше всичко
2. (на) гъсто, (на) често, силно
to sow THICK засявам нагъсто
his heart beat THICK сърцето му биеще учестено/силно/ускорено
THICK and fast начесто, едно след друго
to fall/come THICK (and fast) сипя се, посипвам се (за сняг, удари и пр.)
3. неясно, с преплитащ се език, с пресипнал глас

thicken ['θikən]
1. сгъстявам (се)
тепам, валям (плaтно)
2. сгъстявам се, увеличавам се, нараствам
3. усложнявам се, заплитам се (за интрига и пр.)
4. ставам неясен/неразбран (за глас и пр.)

thicket ['θikit]
n гъстак, гъсталак

thickhead ['θikhed]
n глупак, дръвник

thick-headed ['θikhedid]
a глупав, тъп

thickish ['θikiʃ]
1. дебеличък, въздебел
2. гъстичък

thickness ['θiknis]
1. дебелина
2. гъстота, плътност, сбитост
3. пласт, слой

thickset ['θikset]
I. 1. нагъсто засаден, засаден на гъсти редове
2. ниcък, набит, як, здрав
II. 1. гъст жив плет (и THICKSET hedge)
2. текст. четворно платно

thick-skinned ['θikskind]
a прен. безчувствен, дебелокож

thick-skulled ['θikskʌld]
вж. thick-headed

thick-witted ['θikwitid]
вж. thick-headed

thief [θi:f]
n (pl thieves) крадец

thieve [θi:v]
v крада, извършвам кражби

thievery ['θi:vəri]
n крадене, кражба, апашлък

thieves вж. thief

thievish a крадлив

thigh [θai]
n бедро

thigh-bone ['θaiboun]
n бедрена кост

thill [θil]
n ок

thimble [θimbl]
1. напръстник
2. метален край/капаче, тех. съединител, муфа, втулка
3. мор. метален наконечник на въже

thimbleful ['θimblful]
1. малко количество, мъничко
2. разг. малка глътка питие

thimblerig ['θimblrig]
1. панаирджийски фокус с три напръстника и грахово зърно
2. прен. измама, мошеничество

thin [θin]
I. 1. тънък, тъничък
to wear THIN изтънявам, излинявам, изтърквам се (за плат и пр.)
my skirt has worn THIN полата ми се протри от носене
2. слаб, слабичък, мършав
as THIN as a lath/rail, etc. слаб като вейка
to get/grow/become/wear THIN отслабвам
3. намалявам постепенно (и за действие на лекарство и пр.)
my patience is wearing THIN търпението ми e на изчерпване
4. слаб, рядък, разводнен, воднист (за разтвор и пр.)
5. рядък, тънък, оредял, оскъден (за коса, посев и пр.)
THIN on top оплешивял
6. рядък, разреден (за въздух, газ)
THIN air прен. невидимост, несъществувание
to appear out of THIN air появявам се (като) изневиделица
to disappear into THIN air изчезвам безследно/като дим
7. тънък, слаб (за глас)
8. малоброен, малочислен
a THIN house театр. слабо посетено представление
9. прен. плитко скроен, прозрачен, прозиращ, шит с бели конци
a THIN excuse слабо/неубедително извинение/претекст
10. беден, безсъдържателен (за сюжет, фабула и пр.)
11. слаб, блед, неясен, неконтрастен (за цвят, светлина)
to have a THIN time (of it) sl. прекарвам зле, имам си трудности/неприятности
THIN on the ground малоброен, малочислен
a bit/rather/a little too THIN невъзможен, нетърпим
a THIN market замрял пазар
II. 1. тънея, изтънявам, слабея, отслабвам
2. редея, оредявам, намалявам
3. намалявам броя на, разреждам, прореждам (разсад, плодове и пр.), разреждам, размивам, разводнявам
thin away намалявам, изтънявам, изострям (се)
thin down слабея, отслабвам, намалявам (се), смалявам (се)
thin out редея, оредявам, разредявам (се), разреждам (се), намалявам броя на, прореждам (разсад и пр.)

thine [ðain]
poss pron predic, attr твой

thing [θiŋ]
1. нещо, предмет, вещ
not a THING нищо, нищичко
there was hardly a THING to eat нямаше почти нищо за ядене
2. pl вещи, принадлежности, багаж, дрехи, облекло
THINGs personal/real юр. лични вещи движимо имущество/недвижимо имущество, имот
take off your THINGs свали си палтото, шапката, съблечи се
3. рl сечива, инструменти
4. рl прибори, съдове
5. нещо, работа, постъпка, въпрос, факт, случай, явление, обстоятелство
good THING сполучлива шега, остроумна забележка, добра сделка, добро/хубаво нещо
the good THINGs of life благата на живота
as a general THING изобщо
as a usual THING обикновено
the THING is that въпросът e, че
it's a good THING (that) добре че
that is not the same THING това не e едно и също
as THINGs are при сегашното положение на нещата
as THINGs go както вървят/се развиват нещата
have THINGs come to that? дотам ли e стигнала работата, дотам ли се е стигнало
6. нещо необходимо/важно/истинско и пр.
the THING, just/quite the THING, the right/very THING тъкмо това, което трябва/което се иска
a good rest is just the THING for you това, от което имаш нужда, е една хубава почивка
it is not (quite) the THING to не е прилично/прието да
the latest/last THING in hats/shoes шапки/обувки по посдедна мода
quite the THING съвсем модерно, най-модерно, по последната мода
7. човек, същество
a dear old THING стара бабка, мил/симпатичен дядка
young THING младо същество, младеж, девойка
a THING like him тип/гад като него
dumb THINGs безсловесни същества
above all THINGs преди/над всичко
well, of all THINGs! как можа да се случи (точно това/така)! да не очакваш просто! among other THINGs към/освен това, между другото
and THINGs и други такива, и подобни, и така нататък
(the) first THING най-напред, първото нещо
I'll do it (the) first THING in the morning първата ми работа утре сутрин ще бъде да направя това
(the) first THINGs first най-важните работи-най-напред
(the) last THING накрая, в последната минута, всичко друго, само не това
for one THING първо (напърво)
for one THING... for another едно че... и друго
(the) next THING след това
other THINGs being equal при еднакви във всяко друго отношение условия
no such THING нищо подобно, съвсем не, никак даже
not to know the first THING about хабер си нямам от
that's one THING certain това e едно на ръка
to do the handsome THING by отнасям се добре/внимателно към
to know a THING or two зная това-онова, не съм вчерашен, и аз разбирам нещо
to have a THING about разг. не мога да търпя/понасям, побъркан съм на (тема)
to make a good THING (out) of извличам полза от, печеля добри пари от
to make a THING of отдавам преголямо значение на, суетя се около, правя голям въпрос от, считам за много важно
well, of all THINGs! и таз хубава! it's (just) one of those THINGs такова e положението, нищо не може да се направи, не можеш да го избегнеш
to see THINGs имам халюцинации, привижда ми се, фантазирам, въобразявам си
above all THINGs преди/над всичко, повече от всичко друго
taking one THING with another като размисли човек
and another THING и още нещо
to do THINGs to действувам/въздействувам силно на/върху
to do one's THING постъпвам без задръжки/както ми e свойствено, върша/свършвам нещо, за което ме бива/което ме интересува/влече
to make THINGs worse, it started raining не стига това, ами взе, че и заваля

thingamy ['θiŋgəmi]
n разг. кажи го де, как му беше името, как му викаха
the THINGAMY филанкишията

thingumabob ['θiŋgəməbɔb]
вж. thingamy

thingumajig ['θiŋgəmədʒig]
вж. thingamy

thingumbob ['θiŋgəmbɔb]
вж. thingamy

thingummy ['θiŋgəmi]
вж. thingamy

think [θiŋk]
I. 1. мисля, помислям, замислям се, на мнение съм
as I THINK според мен
I THINK so мисля, че да, имаш право
I THINK not мисля, че не, грешиш
so I thought, I thought that/as much така си и мислех/помислих
I THINK with you и аз мисля като теб, на твоето мнение съм
to THINK within oneself мисля си
to THINK for oneself мисля самостоятелно
to THINK again променям намерението/решението си
he never stops to THINK той никога не се замисля
just/only THINK ти само/просто помисли
I don't THINK ами! как не! to THINK (that) it should come to this как можа да се стигне дотам
2. мисля, смятам, считам, предлолагам
he THINKs her clever той я смята за/намира, че е умна
I do not THINK it prudent не намирам, че е/мисля, че не е благоразумно
I THINK it fit/proper намирам за добре, считам за уместно
3. сещам се, идва ми на/минава ми прeз ум (to да с inf)
I never thought to ask не се сетих/и на ум не ми дойде да попитам
4. представям си, въобразявам си, разбирам
I can't THINK how... /what..., etc. не мога да разбера/да си представя как... /какво... и пр
5. смятам, мисля, възнамерявам (to да)
to THINK big имам/проявявам големи амбиции
to THINK oneself silly оглупявам/видиотявам се от мислене
let's THINK no more of (it) да забравим (това)
to THINK better of променям мнението/решението си за
think about обмислям, обсъждам (идея, план и пр.), мисля/имам оформено мнение за
I do not care what other people THINK about him не ме e грижа какво мислят/какво е мнението на другите за него, мисля за, интересувам се от
she THINKs about nothing but clothes and hairstyles тя се интересува само от дрехи и фризури, мисля си/припомням си за, размишлявам върху
it doesn't bear THINKing about страшно/непоносимо е да си го помислиш
think ahead мисля в перспектива, вземам предварително мерки
think away размишлявам, мисля упорито, отстранявам (болка и пр.) чрез самовнушение
think back припомням си отдавна минали неща
връщам се мислено назад (to към)
think for ост. предполагам, смятам, представям си, подозирам
you will miss them more than you THINK for те ще ти липсват повече, отколкото си мислиш/предполагаш
think of мисля/помислям за, намислям си, възнамерявам, имам предвид
he is THINKing of going to Spain next year той възнамерява да ходи в Испания догодина
I wouldn't THINK of doing such a thing не бих и помислил да направя такова нещо
such thing is not to be thought of не може и дума да става за такова нещо, спомням си/сещам се/досещам се за
I know the man you mean but I can't THINK of his name зная за кого говориш, но не се сещам (за) името му, имам оформено мнение за
what do you THINK of her son? какво е мнението ти за сина и? to THINK highly/much/well/a great deal of имам високо мнение за
to THINK little of нямам високо мнение за
to THINK badly/ill of имам лошо мнение за
to THINK nothing of вижда ми се нищо/дребна работа, не обръщам много внимание/не отдавам голямо значение на
THINK nothing of it няма защо/нищо, дребна работа (в отговор на изказана благодарност), мисля за, вземам под внимание, съобразявам се с
I have a wife and children to THINK of аз имам/трябва да се грижа за жена и деца, предлагам
who first thought of the idea? кой пръв даде тази идея? can you THINK of a better phrase? можеш ли да се сетиш за/да предложиш по-подходящ израз? think out премислям, обмислям, намислям, измислям, скроявам
the plan had been carefully thought out планът беше внимателно обмислен/изработен
think over помислям си по/върху, обмислям (предложение и пр.)
think through обмислям, премислям внимателно
think up разг. измислям, съчинявам, скалъпвам, скроявам, измъдрям
II. n разг. мислене, размишление
to have a THINK about помислям си/поразмислям върху

thinkable ['θinkəbl]
a мислим, възможен, осъществим

thinker ['θinkə]
n мислител

thinking ['θiŋkiŋ]
I. a мислещ, разумен, интелектуален
THINKING mug sl. глава, кратуна, тиква, чутура
THINKING part театр. роля без думи
to put on one's THINKING cap размислям се върху/обмислям проблем и пр
II. n мисъл, начин на мислене, размисъл, размишление, мнение
to my THINKING по мое мнение/преценка, според мен
that is my way of THINKING така мисля аз, това е моето мнение

think piece ['θiŋkpi:s]
n ам. разг. жур. обзорна аналитична статия върху събития и пр

think-tank ['θiŋktæŋk]
1. институт/организация/група, даваща съвети и идеи по обществени/технологични/търговски проблеми
2. sl. ум, акъл, тиква, кратуна

thin-skinned ['θinskind]
a прен. чувствителен, обидчив, лесно уязвим
wear TНIN изтънявам, оредявам
TНIN down, TНIN out v разреждам

third [θə:d]
I. a трети
THIRD person грам. трето лице, юр. свидетел, трето лице
the THIRD house ам. кулоарите на конгреса
THIRD degree трета степен/разряд, прилагане на морален/физически тормоз за изтръгване на признания
THIRD party юр. трето лице/страна в процес
II. 1. (една) третина/трета (част)
2. муз. терца

third class ['θə:dkla:s]
1. третокласен
2. третостепенен, малоценен, долнокачествен, незначителен

thirdly a трето, на трето място

third-rate ['θə:dreit]
a треторазряден, долнокачествен, малоценен

third-rater ['θə:dreitə]
n долнопробен човек, долнокачествено нещо

third world ['θə:dwə:ld]
n (страните от) третия свят

thirst [θə:st]
I. n жажда (u прен.) (of, for, after)
to quench/slake/satisfy one's THIRST утолявам жаждата си
to have a THIRST разг. пие ми се нещо, жаден съм (for за)
II. 1. изпитвам жажда, жаден съм
2. прен. жадувам, копнея (for, after за)

thirsty ['θə:sti]
1. жаден, измъчван от жажда
2. разг. предизвикващ/причиняващ жажда (за храна, работа, спорт и пр.)
3. изсъхнал, пресъхнал, зажаднял за дъжд (за земя), сух, сушав (за годишно време)
4. прен. жаден, зажаднял, жадуващ (for за)

thirteen [θə:'ti:n]
n тринадесет

thirteenth [θə:'ti:nθ]
1. a тринадесети
2. n една тринадесета (част)

thirtieth ['θə:tiiθ]
1. a тридесети
2. n една тридесета (част)

thirty ['θə:ti]
n тридесет
the thirties тридесетте години на човек/столетие
she is just out of her THIRTY ies тя току-що навърши тридесет години

this [ðis]
I. a, pron (pl these) тоз, този, тоя (за нещо близко по място, време)
what is THIS? какво е това (тук)? THIS country тази страна (нашата, в която се намираме)
THIS day днешният ден, днес
THIS day week на днешния ден след/преди една седмица
to/until THIS day до днес, до ден днешен
these days cera, в наши дни
one of these days някой ден, тия/в близките дни
THIS side of midnight преди полунощ
THIS way насам
THIS and that този и онзи, това-онова
THIS, that and the other всякакви/най-различни/всевъзможни неща
at/upon THIS тук, тогава, казвайки и пр. това
by THIS time (до това време) вече
for all THIS въпреки всичко това
like THIS (сто) така/по този начин
THIS is how/why ето как/защо
THIS here вулг. ей тоя
what's all THIS (about)? какво има? какво става?
II. adv разг. ей толкова
THIS much ето толкова
THIS high/long/far, etc. ей толкова високо/дълго/далече и пр

thisness ['ðisnis]
n същина, същност, индивидуалност

thistle [θisl]
n бот. магарешки бодил, паламида и др. бодливи растения
the Order of the THISTLE шотландски рицарски орден

thistledown ['θisldaun]
n семена/хвърчилки на магарешки бодил
as light as THISTLEDOWN лек като пух

thistly ['θisli]
1. обрасъл с магарешки бодли
2. бодлив

thither ['ðiðə]
adv ост. натам, нататък
THITHER to дотогава, до това време

thitherwards ['ðiðəwədz]
adv ост. натам, нататък

tho' вж. though

thole [θoul]
n ключ за гребло на лодка (и THOLE-pin)

Thomism ['toumizm]
n фил. схоластическа доктрина на Тома Аквински

thong [θɔŋ]
I. 1. ремък, каиш
2. камшик
II. 1. слагам ремък на
2. бия с камшик

thoracic [θɔ:'ræsik]
a отнасящ се до гръдния кош, торакален

thorax ['θɔ:ræks]
n (pl thoraces) анат. гръден кош

thorium ['θɔ:riəm]
n хим. торий

thorn [θɔ:n]
1. шип, трън, бодил, бодило
a THORN in one's side/in the flesh of one трън в очите
to be/sit on THORNs седя като на тръни
2. бодлив храст/дърво, трън, трънка, глог, драка
THORN bush бодлив храст
THORN bushes трънак
a crown of THORNs трънлив венец
3. руническият знак за th

thorn-apple ['θɔ:næрl]
n (бодливият плод на) татул (Datura stramonium)

thornback ['θɔ:nbæk]
1. n бот. морска котка, скат
2. голям морски паяк (Maja squinado)

thorn hedge ['θɔ:nhedʒ]
n трънлив/бодлив плет

thorny ['θɔ:ni]
a трънлив, бодлив, прен. тежък, труден
THORNY path трънлив път
THORNY problem труден за разрешение проблем
THORNY subject деликатен въпрос, опасна тема

thorough ['θʌrə]
1. цял, пълен, съвършен, истински
a THOROUGH scamp истински/цял калпазанин
a THOROUGH musician завършен музикант
I have caught a THOROUGH chill простудил съм се здравата
2. основен, радикален, дълбок
a THOROUGH cleaning основно почистване
3. грижлив, усърден, старателен, акуратен
4. задълбочен, подробен, изчерпателен, цялостен, категоричен

thorough bass ['θʌrəbeis]
n муз. генералбас, теория на хармонията

thoroughbred ['θʌrəbred]
I. 1. чистокръвен, породист
2. смел, решителен, безстрашен, юначен
II. n чистокръвно/породисто животно

thoroughfare ['θʌrəfɛə]
1. съобщителен път, проход, право на преминаване
no THOROUGHFARE улицата е затворена, оттук не може да се мине (надпис)
2. оживена улица, артерия, магистрала

thoroughgoing ['θʌrəgouiŋ]
1. решителен, безкомпромисен, който не се спира пред нищо
2. основен, радикален
3. цял, пълен, съвършен, истински, същински
4. задълбочен, подробен

thoroughly ['θʌrəli]
1. напълно, съвсем, докрай
2. основно, коренно, радикално, издъно
3. грижливо, старателно, акуратно
4. задълбочено, подробно

thoroughness ['θʌrənis]
1. цялост, пълнота
2. грижливост, усърдност, акуратност
3. задълбоченост

thorough-paced ['θʌrəpeist]
1. отлично обучен (за кон), опитен
2. цял, пълен, съвършен, истински, същински

thorp [θɔ:р]
n ост. селце

those [ðouz]
вж. that

thou [ðau]
pers pron ост. ти

though [ðоu]
I. 1. макар че, макар/ако и да, при все че, въпреки че
2. дори/ако и да
it is worth trying (even) THOUGH we (may) fail струва си да опитаме, даже и да не успеем
as THOUGH като че ли, като да, сякаш
what THOUGH какво от това/ако/че
II. adv разг. обаче, все пак, въпреки това
he did not come THOUGH все пак/въпреки всичко/обаче той не дойде

thought [θɔ:t]
I. 1. мисъл, мислене, размисъл, размишление
lost in THOUGHT потънал в мисли, дълбоко замислен
to act without THOUGHT постъпвам необмислено, действувам, без да се замисля
to give THOUGHT to помислям/позамислям се за
to take THOUGHT помислям си/обмислям добре
THOUGHT for мисъл/грижа за
she has no THOUGHT for others нея не я e грижа за другите
to spare a THOUGHT for помислям за някого/нещо
to have/take no THOUGHT of не помислям за, не обръщам внимание на, пренебрегвам
at the THOUGHT of при мисълта за
on second THOUGHTs като помисли/поразмисли човек
to have second THOUGHTs променям peшението си
it is always in my THOUGHTs не ми излиза от главата/ума
2. начин на мислене, манталитет
3. мисъл, идея, намерение
a happy THOUGHT щастливо хрумване
4. обик. рl мнение
I'll tell you my THOUGHTs on the matter ще ти кажа какво мисля по въпроса
5. a THOUGHT малко
the colour is a THOUGHT too dark цветът e мъничко/малко нещо тъмен
II. вж. think

thoughtful ['θɔ:tful]
1. замислен, потънал в мисли
2. дълбок, сериозен (за книга, писател и пр.)
3. дълбокомислен, многозначителен
4. внимателен, вежлив, деликатен, тактичен, грижлив
THOUGHTFUL of one's reputation държащ на/грижливо пазещ доброто си име

thoughtless ['θɔ:tlis]
1. нехаен, небрежен
2. неразумен, безразсъден, необмислен, прибързан, глупав
3. невнимателен, неделикатен, нехаен, егоистичен

thought-transference ['θɔ:t'trænsfərəns]
n телепатия

thousand ['θauzənd]
1. хиляда
one in a THOUSAND един на хиляда, прен. изключителен, чудесен, рядък
2. множество
a THOUSAND times хиляди/безброй пъти
a THOUSAND and one много, маса
a THOUSAND to one едно на хиляда (за вероятност)

thousandth ['θauzəndθ]
1. a хиляден
2. n (една) хилядна част

Thrace n Тракия

Thracian ['θreiʃn]
I. a тракийски
II. 1. тракийски език
2. тракиец

thraldom ['θrɔ:ldəm]
n ост. робство, крепостничество, плен

thrall [θrɔ:l]
I. 1. роб (of, to)
2. поет. обвързаност, робство
in THRALL поробен, поет. в плен
II. v заробвам, поробвам

thrash [θræʃ]
1. бия (особ. с бастун, камшик), натупвам, напердашвам
to THRASH the life out of someone пребивам/смазвам някого от бой
2. надвивам, побеждавам, надминавам, бия (в борба, състезание)
3. вършея, овършавам
4. to THRASH out изяснявам въпрос и пр. /добирам се до истината и пр. чрез разискване
5. хвърлям се, мятам се (в леглото, във водата и пр.) (обик. с about)
to THRASH against something удрям се/блъсвам се/хаквам се в нещо
to THRASH over old straw преливам от пусто в празно

thrasher ['θræʃə]
1. човек, който нанася побой
2. thresher
3. вид пойна птица (Mimidae)

thrashing ['θræʃiŋ]
1. бой, побой, пердах
to give someone a good/sound THRASHING напердашвам/натупвам някого здравата
2. threshing

thrasonical [θrə'sɔnikl]
a изпълнен със самохвалство, самохвален

thread [θred]
I. 1. конец, нишка (и прен.), прежда
not to have a THREAD dry on oneself мокър съм до кости/като кокошка
worn to the THREAD съвсем износен, изтъркан (за дреха)
to lose the THREAD (of) загубвам нишката/връзката (на)
to pick up/take up/resume the THREAD of the conversation продължавам/подновявам прекъснат разговор, идвам си пак на думата/приказката
2. тънък лъч светлина, тънка струйка/ивица и пр., паяжинка
3. тех. нарез (на винт и пр.)
4. рудна жила, прен. жилка (меланхолна и пр.)
5. ел. отделна жичка, жило (на проводник)
II. 1. вдявам (игла), нанизвам (мъниста), поставям (филмова лента в прожекционен апарат, фотоапарат), слагам (лента на пишеща машина, магнетофон и пр.)
2. провирам се, промъквам се (through през)
to THREAD one's way through пробивам си/проправям си път през (тълпа и пр.)
3. прошарвам (се) (за коса)
4. тех. правя нарез на

threadbare ['θredbɛə]
1. изтъркан, изтрит, износен, овехтял
2. с износени/овехтели дрехи, бедно облечен
3. прен. изтъркан, банален, шаблонен, неубедителен

threader ['θredə]
1. винторез, винторезна дъска
2. ухо за вдяване на конец в игла

threadlike ['θredlaik]
1. нишкообразен, нишковиден
2. влакнест
3. тънък, източен

thread-mark ['θredma:k]
n воден знак върху хартия за банкноти

thread-paper ['θredpeipə]
1. ивица хартия за намотаване на нишки
2. прен. тънък човек

threadworm ['θredwə:m]
n детски глист

thready ['θredi]
1. тънък като конец
2. влакнест, на конци
3. едва доловим (за пулc), слаб, тънък (за глас)

threat [θret]
1. заплаха
under the THREAT of под заплаха за/страх от
to be under THREAT of застрашава ме
to make THREATs заплашвам, отправям закани/заплахи
2. опасност
a THREAT of war/famine, etc. опасност от война/глад и пр.
there's a THREAT of rain/storm кани се да плисне дъжд/да се разрази буря

threaten [θretn]
v заплашвам, застрашавам (with с, to да с inf)
заканвам се (to да с inf), заплашвам, че, предвещавам (дъжд, буря и пр.)
it THREATENs rain кани се да/май че ще завали дъжд

threatening a заплашителен

three [θri:]
1. три
THREE times THREE три пъти по три, деветократно ура
the THREE R's четене, писане и смятане
2. тройка (карта за игра), три (точки на зар)
the THREE of hearts тройка купа
THREE of a kind три еднакви по стойност карти
3. трети номер/размер/мярка (за ръкавици и обувки THREEs)
4. THREE D three-dimensional

three-colour process ['θri:kʌlə'prousis]
n трицветна репродукция

three-cornered ['θri:kɔ:nəd]
1. триъгълен
2. с трима участници/състезатели/кандидати (за състезание и пр.)

three-decker ['θri:'dekə]
1. трипалубен кораб
2. нещо на три реда/пласта
3. сандвич от три филии хляб

three-deep ['θri:di:p]
a на три редици, по трима един зад друг

three-dimensional [θri:dai'menʃənəl]
a (съкр. three-D, 3-D) с три измерения, стереоскопичен

threefold ['θri:fould]
a троен, утроен, трикратен

three halfpence [θri'heipəns]
1. 5 p, ост 1. 5 d - едно пени и половина

three-handed ['θri:'hændid]
a карти за трима души (игра)

three-lane ['θri:lein]
a разделен на три платна (средното за изпреварване-за шосе, път)

three-legged ['θri:legd]
a трикрак (за стол, маса и пр.)
a THREE-LEGGED race надбягване двама по двама, като десният крак на единия бегач е привързан към левия крак на другия

three-master ['θri:ma:stə]
n тримачтов кораб

threepence ['θrepəns]
n (съкр. 3 p, ост. 3 d) три пени

threepenny ['θrepəni]
a за/на стойност три пени
a THREEPENNY bit/piece монета от три пени (отпреди 1977 г.)

three-per-cents ['θri:pə'sents]
n pl ист. английски държавни облигации, носещи лихва 3 процента

three-phase ['θri:feiz]
a ел. трифазен

three-piece ['θri:'pi:s]
a състоящ се от три парчета/части неща (за костюм, гарнитура и пр.)

three-ply ['θri:'plai]
I. a троен, от три ката, на три пласта (за шперплат)
II. 1. шперплат
2. прежда тройка

three-pronged attack ['θri:prɔŋdə'tæk]
n воен. нападение на три фронта

three-quarter ['θri:kwɔ:tə]
1. три-четвърти, за портрет и пр. до ханша
2. ръгби междинен защитник (и THREE-QUARTER back)

three-ring circus ['θri:riŋ,sə:kəs]
1. цирк с три арени
2. прен. нещо извънредно интересно/забавно/слисващо (представление и пр.)

threescore ['θri:skɔ:]
n шестдесет

threesome ['θri:səm]
1. трима души, тройка, трио
2. игра за/с трима души (особ. голф)

three-way ['θri:wei]
1. ставащ по три начина
2. жп. троен

thremmatology ['θrеmə'tɔlɔdʒi]
n животновъдство и растениевъдство

threnode ['θrenoud]
n погребална песен

threnody ['θrenədi]
вж. threnode

thresh [θrеʃ]
вж. thrash

thresher ['θreʃə]
1. вършач
2. threshing machine

threshing ['θreʃiŋ]
n вършеене, вършитба

threshing-floor ['θrеʃiŋflɔ:]
n харман, гумно

threshing-machine ['θreʃiŋmə'ʃi:n]
n вършачка

threshold ['θreʃould]
n праг (и прен.)
on the THRESHOLD of пред прага на, в началото на
to stumble at/on the THRESHOLD сбърквам още от самото начало

threw вж. throw

thrice [θrais]
adv ряд. три пъти, триж
THRICE happy много щастлив

thrift [θrift]
n пестеливост, спестовност, икономия

thriftless ['θriftlis]
a разточителен, прахоснически

thrifty ['θrifti]
1. пестелив, спестовен, икономичен
2. преуспяващ, процъфтяващ

thrill [θril]
I. 1. треперя, потрепервам, тръпна, разтрепервам се, вълнувам се, изпълвам се с трепет, вълнувам, възбуждам, правя да се разтупка сърцето на
THRILLed with joy радостно развълнуван
THRILLed with terror обзет от ужас
it THRILLs me to the marrow дълбоко ме вълнува
to THRILL with excitement изпитвам трепетно вълнение
2. треперя, трептя (за глас), правя да затрепери/затрепти
II. 1. трепет, потреперване, разтреперване, тръпки, радостно/трепетно вълнение/възбуда
2. трептящ/вибриращ звук, биене, туптене, мед. сърдечен шум, долавян при прислушване
3. вълнуващо/сензационно нещо (гледка, преживяване и пр.)

thriller ['θrilə]
1. сензационен/вълнуващ/криминален роман/пиеса/филм и пр
2. мелодрама

thrilling ['θriliŋ]
1. трептящ
2. силно вълнуващ, сензационен
3. пронизващ, предизвикващ треперене

thrips [θrips]
n дребно насекомо вредител (Thysanoptera)

thrive [θraiv]
1. v (throve, ряд. -d, thriven) преуспявам, процъфтявам, забогатявам
2. вирея, раста добре, избуявам
3. заяквам, засилвам се

thriving ['θraiviŋ]
a добре развиващ се, преуспяващ, процъфтяващ, оживен

thro вж. through

throat [θrout]
1. гърло, гръклян, гуша, шия, врат
THROAT lozenge таблетка/бонбонче против гърлобол
a THROAT of brass силен/гръмък глас
full up to the THROAT сит, заситен
to cut the THROAT of прен. провалям, унищожавам
to cut one's own THROAT сам си прерязвам гръкляна (и прен.), самоунищожавам се
to cut one another's THROATs съсипваме се чрез конкуренция, взаимно се унищожаваме
to force/ram/thrust something down someone's THROAT натрапвам някому нещо (идеи, мнение и пр.)
2. тесен отвор, устие, гърло, ждрело
3. тех. гърло, уста

throaty ['θrouti]
1. гърлест, гърлен
2. дрезгав, прегракнал
3. с изпъкнало гърло/голяма гуша

throb [θrɔb]
I. 1. туптя, тупкам, тупам, бия, пулсирам
his head THROBbed with pain главата му го щракаше от болка
to THROB with vitality кипя/преливам от жизненост
2. трептя, треперя, вълнувам се (with от)
II. 1. туптене, тупкане, биене, пулсиране, удар на сърцето
2. трепет, вълнение, възбуда
a THROB of joy радостен трепет

throe [θrou]
1. болка, мъка
2. предсмъртна борба, агония (и THROEs of death)
3. родилни болки/мъки
4. спазъм, конвулсия, гърч, гърчене
in the THROEs of разг. посред, преборвайки се с (някаква трудност), в разгара/във вихъра на

throes n pl гърчения, родилни мъки
in the TНROES of в борба с

thrombosis [θrɔm'bousis]
n (pl-boses,) мед. тромбоза

thrombus ['θrɔmbəs]
n мед. тромб

throne [θroun]
I. 1. престол, трон
to come/ascend/mount to the THRONE възкачвам се на престола
2. царска/кралска власт
II. v възкачвам (се) на престола, възцарявам (се) (и прен.)

throng [θrɔŋ]
I. n тълпа, множество, навалица, блъсканица
II. 1. трупам се, натрупвам се, тълпя се, събирам се, стичам се
2. пълня, изпълвам, претъпквам
a THRONGed street многолюдна улица
3. ост. притискам, налягам

throstle [θrɔsl]
1. зоол. дрозд
2. тех. рингова предачка (и THROSTLE frame)

throttle [θrɔtl]
I. 1. гърло, гръклян, хранопровод
2. тех. клапан, дросел, регулатор (u THROTTLE valve)
to open the THROTTLEs давам газ
II. 1. душа, удушавам, задушавам, прен. потискам, потъпквам
2. тех. дроселирам
to THROTTLE back/down намалявам притока на газ и пр

through [θru:]
I. 1. през, из, по
to look THROUGH the window поглеждам през прозореца
I searched THROUGH the house претърсих/прерових къщата
the road goes THROUGH the desert шосето минава през пустинята
the rumour spread THROUGH the town слухът се разнесе из града
to hear THROUGH the noise чувам сред шума
to be/come/get THROUGH something преживявам/изпитвам нещо
2. чрез, посредством, от
I got to know it THROUGH a friend узнах/научих за това от един приятел
I'll do it THROUGH my agent ще го сторя чрез посредника си
3. благодарение на, с помощта на, заради, поради, в резултат на
to do something THROUGH ignorance/carelessness/fear, etc. правя нещо от/поради невежество/нехайство/страх и пр.
it was THROUGH her we found it out ние открихме това благодарение на нея
it happened THROUGH no fault of mine това се случи не по моя вина
it was all THROUGH her that we are so late закъсняхме толкова само заради нея
4. през, в продължение/течение на
all THROUGH the day през целия ден
she waited THROUGH ten long years тя чака цели десет години
he slept THROUGH the concert той спа през целия концерт
to sleep the night THROUGH спя непробудно цялата нощ
5. ам. без прекъсване от... до... включително
Monday THROUGH Friday от понеделник до петък включително
II. adv открай докрай, изцяло, напълно
to be wet THROUGH целият съм мокър
to read a book THROUGH изчитам/прочитам цялата книга
he wouldn't let me THROUGH той не искаше да ме пусне да премина
to be THROUGH свършвам, приключвам (за заседание, процес, урок и пр.), изкарвам (изпит и пр.), с мен е свършено, унищожен съм
to be THROUGH with something свършвам, завършвам, привършвам (работа и пр.)
to be THROUGH with someone разделям се/скъсвам с някого, свързвам се/получавам телефонна връзка с някого
THROUGH and THROUGH изцяло, напълно, основно, издъно
all THROUGH през цялото/всичкото това време
your coat is THROUGH at the elbows лактите на палтото ти са протрити
this train goes THROUGH to Paris този влак пътува директно до Париж
III. 1. пряк, директен, без прекачване/смяна, транзитен
a THROUGH carriage/train/ticket/service директен вагон/влак/билет/съобщение
a THROUGH passenger транзитен пътник
2. свободен/отворен за преминаване/пътуване (за улица, път и пр.)
no THROUGH road затворен път (надпис)

throughly ['θru:li]
вж. ocm. thoroughly

throughout ['θru:aut]
I. 1. навсякъде, открай докрай, изцяло, съвсем
2. във всяко отношение
3. през цялото/всичкото време
II. prep през, в течение на, по протежение на
THROUGHOUT the day през целия ден
THROUGHOUT the country из цялата страна

throughput ['θru:put]
1. производство (на фабрика, компютър и пр.)
2. количеството материал, вложено в производствен и пр. процес

throughway ['θru:wei]
n артерия, магистрала, главен път

throve вж. thrive

throw [θrou]
I. 1. хвърлям, изхвърлям, подхвърлям, мятам, запращам
to THROW stones хвърлям камъни (at по), замерям с камъни, прен. съдя, осъждам (някого)
to THROW a bridge построявам/прехвърлям мост (over над)
2. плискам, плисвам, изливам, поливам
to THROW down the drain изливам в мивката, прен. хвърлям на вятъра
3. пръскам, поливам, църкам (течност)
4. изстрелвам (снаряд)
5. хвърлям (ездача си-за кон)
6. събарям (противника си-за борец)
7. сменям (кожата си-за змия)
8. раждам (за животно)
9. ам. разг. губя умишлено (състезание и пр.)
10. усуквам, суча, точа (коприна)
11. изработвам на грънчарско колело/на струг
to THROW the power into the hands of поверявам/давам властта на
to THROW a fit разярявам се, побеснявам
to THROW the helve after the hammer/hatchet, to THROW the good money after the bad, to THROW the handle after the blade хвърлям много пари на вятъра, упорствувам в безнадеждна работа
to THROW a dinner sl. давам вечеря
to THROW a party sl. поканвам гости
to THROW a kiss пращам въздушна целувка
to THROW open отварям (врата и пр.), правя открит за всички (състезание, конкурс и пр.)
throw about разхвърлям, разбутвам, пръскам, ръзпръсквам, разпилявам
to be THROWn about блъскат ме, бутат ме, пръскам, пилея, пропилявам, прахосвам, разхищавам (пари и пр.)
throw around заграждам, ограждам (с кордон и пр.)
throw about
throw at хвърлям/запращам по
to THROW oneself at давам аванси на, гледам да впримча (за жена)
II. 1. хвърляне, мятане, запращане, хвърляне на зар/рибарска мрежа и пр
2. хвърлей, хвърляк
a stone's THROW един хвърлей камък, късо разстояние
3. поваляне, събаряне (при борба)
4. наклон (на мост и пр.)
5. тех. ход на бутало/мотовилка, размах, амплитуда, ексцентричност
6. грънчарско колело
7. геол. разсед

throw-back ['θroubæk]
1. биол. проява на атавизъм, индивид с атавистични признаци
2. прен. връщане към миналото, преживелица

thrower ['θrоuə]
1. човек, който хвърля
2. грънчар

thrown вж. throw

throw-off ['θrоu,ɔ:f]
n начало, започване (на надбягване, лов и пр.)

throw-out ['θrouaut]
n разг. отпадъци

throwster ['θroustə]
n човек, който точи коприна

thru ам. through

thrum [θrʌm]
I. 1. събир. или рl отрязаните нишки след изваждане на готовия плат
thread and THRUM прен. и хубавото, и лошото, всичко взето заедно, изцяло
2. отрязана нишка, ресна, пискюл
II. 1. дрънкам на струнен инструмент (on)
2. удрям с пръсти, барабаня
III. n дрънкане, потупване, потропване с пръсти, барабанене

thrush [θrʌʃ]
I. n зоол. дрозд (Turdus philomelos)
II. 1. млечница (детска болеcт)
2. вет. възпаление на крака на кон

thrust [θrʌst]
I. 1. забивам, муша, мушвам, пъхам, напъхвам, тикам, натиквам, бутам, тласкам, ръгам, ръгвам, вмъквам, вкарвам, завирам
to THRUST one's way пробивам си път
to THRUST oneself forward привличам вниманието върху си
he THRUST himself into a highly paid job той се намърда на добре платена работа
to THRUST aside отблъсвам, отстранявам
to be THRUST from one's rights бивам изместен/изтикан/лишен от правата си
2. налагам, натрапвам, намъквам
3. издавам се напред, (раз) простирам се
thrust at нахвърлям се върху (с нож и пр.)
thrust forth изпъждам, изхвърлям (out of), покарвам (за издънка)
thrust forward изтиквам/избутвам напред
to THRUST oneself forward вра се, пъхам се, (само) изтъквам се, привличам вниманието върху себе си
thrust in/into завирам, забивам, забождам, прен. натрапвам
to THRUST one's nose into the affairs of others пъхам/вра си носа в чужди работи
thrust on налагам/натрапвам на, подтиквам към
thrust out изтиквам, изхвърлям, изгонвам, простирам, протягам, подавам (ръка)
thrust through пронизвам, пробождам
to THRUST oneself through something провирам се/промушвам се през нещо
thrust upon thrust on
II. 1. тласък, тикане, бутане
2. нападение, удар
3. натиск, напън
4. словесна атака
5. стр. страничен натиск, разпъващо натоварване (на свод и пр.)
6. геол. разсед

thruster ['θrʌstə]
n човек, който се тика/бута напред (и прен.)

thud [θʌd]
I. n тъп/глух звук (от сблъскване), тупване
II. v (-dd-) строполясвам се с глух/тъп звук, тупвам

thug [θʌg]
1. инд. ист. разбойник от религиозна секта, който души жертвите си
2. главорез, убиец, гангстер

thumb [θʌm]
I. n палец
under the THUMB оf изцяло под влиянието/властта на, напълно подчинен на
all THUMBs несръчен, вързан в ръцете
THUMBs up! sl. добре! хубаво! THUMBs down (жест за) отказ
II. 1. прелиствам страници
2. измърсявам (страница на книга) от прелистване с палец
3. отбелязвам с палец
4. правя знак на минаваща кола с палец за автостоп (и to THUMB a lift/ride), пътувам на автостоп
5. боравя несръчно с, изпълнявам/свиря небрежно
to THUMB one's nose at someone правя дълъг нос на, прен. отнасям се с пренебрежение към

thumbed [θʌmd]
a измачкан/измърсен от прелистване с палец

thumb-index ['θʌm,indeks]
n азбучник (на речник, бележник и пр.)

thumb-mark ['θʌm,ma:k]
1. отпечатък/следа от мръсен палец
2. thumb-print

thumb-nail ['θʌmneil]
1. нокът на палец
2. attr. миниатюрен, кратък, сбит
a THUMB-NAIL sketch литературен портрет с няколко щрихи

thumb-print ['θʌmprint]
n отпечатък от палец (особ. при дактилоскопия)

thumb-riding ['θʌmraidiŋ]
n пътуване на автостоп

thumb-screw ['θʌmskru:]
1. ист. инструмент за измъчване чрез притискане на палците
2. тех. крилен винт, винт с крилчата глава

thumb-stall ['θʌmstɔ:l]
n гумен предпазител за палец

thumh-tack ['θʌmtæk]
n ам. кабарче

thump [θʌmp]
I. n силен удар, тупкане, думкане, падане, тупване
THUMP! бух! туп! THUMP, THUMP туп-туп (за биене, тупкане на сърце)
II. v бия/удрям с юмруци, блъскам, бухам, думкам, тупкам силно (за сърце)

thumper ['θʌmpə]
1. човек, който удря/думка
2. разг. нещо огромно/забележително/отлично

thumping ['θʌmpiŋ]
I. 1. разг. силен (за удар)
лош (зa падане, строполясване)
2. разг. огромен, забележителен, чудесен
3. явен, очевиден (за лъжа и пр.)
II. adv разг. много

thunder ['θʌndə]
I. 1. гръм, гръмотевица, мълния, трясък, гръм, гърмеж, бумтеж, бумтене, бучене
THUNDER of cannon тътнеж на топове
THUNDER (s) of applause гръмки/бурни аплодисменти
THUNDER and lightning прен. остра критика
2. hell 2.
what/why, etc. the THUNDER/in THUNDER? какво/защо и пр., дявол го взел? to steal someone's THUNDER присвоявам си идеите/откритието на някого, провалям опита му да направи впечатление
II. 1. гърмя, изгърмявам, трещя, тряскам, изтрещявам, бумтя, буча, удрям, думкам
it's THUNDERing гърми (се)
the sea THUNDERed against the rocks вълните се разбиваха с трясък в скалите
someone was THUNDERing at the door някой думкаше бясно по вратата
2. заплашвам, заканвам се шумно, кълна, сипя огън и жупел (и с out)
3. говоря гръмогласно
4. движа се/профучавам бързо и шумно

thunderbolt ['θʌndəboult]
1. гръм, мълния, прен. заплаха, закана
2. прен. гръм от ясно небе

thunderclap ['θʌndəklæp]
n гръм, трескавица, прен. нещо неочаквано, лоша новина

thunder-cloud ['θʌndəklaud]
n мълниеносен/буреносен облак

thunderer ['θʌndərə]
n гръмовержец
the THUNDERER Зевс, Юпитер

thundering ['θʌndəriŋ]
I. 1. гръмлив, силен, яростен, оглушителен
2. разг. огромен, забележителен, ужасен, страховит
3. разг. чудесен
II. adv разг. необикновено, крайно, решително, ужасно, страшно

thunderous ['θʌndərəs]
1. гръмлив, силен, бурен, шумен, оглушителен
2. бурен, буреносен, предвещаващ буря
3. унищожителен

thunder peal вж. thunderclap

thunder shower ['θʌndəʃauə]
n гръмотевична буря (обик. с проливен дъжд или с град)

thunder-storm ['θʌndəstɔ:m]
n проливен дъжд с гръмотевици

thunderstruck ['θʌndəstrʌk]
1. ударен от гръм
2. смаян, слисан, втрещен

thundery ['θʌndəri]
1. гръмотевичен, буреносен, предвещаващ буря
2. прен. разярен, яростен

thurible ['θjuəribl]
n кандилница

thurify ['θjuərifai]
v кадя/прекадявам с тамян

Thursday ['θə:zdi]
n четвъртък

thus [ðʌs]
1. така, по този/такъв начин
THUS far досега, дотук
2. толкова, дотолкова
THUS much (ето) толкова
THUS much at least is clear това/дотук поне e ясно
3. и така, следователно, от тук следва, че

thwack [θwæk]
I. v бия/удрям силно с пръчка и пр., набивам/натупвам здравата
II. n (звук от) силен удар

thwart [θwɔ:t]
I. v преча, попречвам (на), осуетявам, разстройвам
II. a напречен, кос
III. вж. athwart
IV. n седалка/място в лодка за гребеца

thy [θai]
poss pron attr ocm. твой

thyme [taim]
n бот. мащерка, бабина душица (Thymus)

thyroid ['θairɔid]
1. янат., зоол. a щитовиден
THYROID cartilage анат. щитовиден хрущял, адамова ябълка
2. n (препарат от) щитовидна/тироидна жлеза

thyrsus ['θə:səs]
n мит. тирс (жезълът на бога Бакхус)

thyself ['ðaiself]
refl pron ост. емф. ти сам, себе си

tiara [ti'a:rə]
1. папска корона, тиара
2. диадема

tibia ['tibiə]
n (pl tibiae, tibias) анат. пищял (ка)

tic [tik]
n нервно свиване на мускул, особ. на лицето, тик
TIC douloureux невралгично заболяване на лицевия нерв

tick [tik]
I. 1. цъкам, тиктакам (за часовник и пр.)
2. поставям знак за отметка, отбелязвам (off)
3. разг. оплаквам се
4. разг. функционирам, карам я, вървя
tick away отмервам/отбелязвам с цъкане (за часовник и пр.)
the clock/taximeter was TICKing away часовникът/таксиметърът отбелязваше с цъкане (минутите, стотинките)
tick off отмятам (на списък и пр.)
sl. хокам, наругавам, газя, сгазвам
ам. sl. ядосвам, дразня
tick over бръмча тихо/леко (за неизгасен двигател на спряна кола), прен. работя бавно/слабо, почти бездействувам
II. 1. цъкане, тиктакане, пощракване, леко пърпорене (на мотор и пр.)
2. биене, туптене (на сърце)
3. разг. миг, секунда
in a TICK в миг, моментално
to/on the TICK съвсем точно, на минутата
I'll be with you in two TICK s ще се върна/ще дойда след една секунда
half a TICK! само един миг
4. знак/белег за отметка
III. n разг. кредит, вересия
to buy on TICK купувам на кредит/на изплащане
IV. 1. зоол. кърлеж
2. прен. неприятен/презрян човек
V. 1. раиран калъф на дюшек/възглавница
2. дюшеклък

ticker ['tikə]
1. махало
2. разг. часовник
3. телеграфен апарат (автоматичен)
4. шег. сърце

ticker-tape ['tikəteip]
1. телеграфна лента, използувана и като серпантина
2. серпантини и др. ленти, хвърляни от прозорците при приветствуване на видни гости

ticket ['tikit]
I. 1. билет (to до)
TICKET of admittance входен билет
2. етикет, картонче
price TICKET етикет с цена
3. известие/съобщение за извършено нарушение на разпоредбите за движение, паркиране и пр
4. обявление, обява
5. квитанция
6. свидетелство, удостоверение за правоспособност (и на пилот и пр.)
TICKET of leave воен. уволнителен билет, ист. документ за условно предсрочно освобождаване на затворник
TICKET-of-leave man ист. затворник, който е получил документ за предсрочно освобождаване
to work one's TICKET воен. sl. успявам да се уволня, мор. отработвам си пътните
7. ам. пол. списък на партийните кандидати в избoри, прен. ръководители на партия
8. изборна бюлетина
a scratch TICKET бюлетина с едно или повече задраскани имена на кандидати за държавни служби, съставен от някаква партия
9. пол. платформа на политическа партия
the TICKET нещо желано/уместно/направено както трябва
not (quite) the TICKET не точно както е прието/както се изисква и пр
II. v поставям етикет с цената (на артикул и пр.)

ticket-agency ['tikiteidʒənsi]
вж. ticket office

ticket collector ['tikitkə'lektə]
n контролъор, който проверява/събира билетите в метро и пр

ticket-day ['tikitdei]
n борc. денят преди приключването на сметките

ticket-office ['tikitɔfis]
n бюро за продажба/запазване на билети

ticking ['tikiŋ]
n дюшеклък

tickle [tikl]
I. 1. гъделичкам, гъдел ме е, сърби ме
2. прен. гъделичкам, угаждам, доставям удоволствие на, забавлявам, развличам, ам. радвам (се), зарадвам (се)
TICKLEd to death, TICKLEd pink разг. крайно развеселен, умиращ от смях, страшно доволен
to TICKLE the ear (s) прен. галя слуха, лаская, подмамвам
to TICKLE someone's fancy харесвам се много/интересен съм/задоволявам чувството (за хумор и пр.) на някого
3. ловя (риба) с ръце (for)
II. n гъдел, гъделичкане, погъделичкване

tickler ['tiklə]
n разг. затруднение
деликатно положение/въпpос

ticklish ['tikliʃ]
1. скокотлив, който има гъдел
2. разг. труден, несигурен, деликатен, щекотлив, неприятен (за въпрос и пр.)

tick-tack ['tik'tæk]
1. дет. часовник
2. биене, туптене (за сърце) (и tic-tac)

tick-tock ['tik'tɔk]
n тиктакане на голям часовник

tidal [taidl]
a свързан с приливите и отливите, TIDAL river река, по която нахлува приливът
TIDAL wave огромна океанска вълна, прен. вълна/прилив на ентусиазъм/възмущение и пр.
TIDAL air/breath количеството въздух, преминал през дробовете при едно вдишване и издишване

tidbit ['tidbit]
вж. titbit

tiddler ['tidlə]
1. n разг. необикновено дребно нещо
2. дребна рибка
3. малко детенце
4. разг. монета от половин пени

tiddley ['tidli]
a sl. малък, незначителен

tiddly ['tidli]
вж. tiddley

tiddly-winks ['tidliwiŋks]
n pl вид детска игра на бълхи

tide [taid]
I. 1. прилив и отлив
high/full TIDE връхна точка на прилива, прен. кулминационна точка, апогей
low TIDE най-ниската точка на отлива
the TIDE rises/flows/is (coming) in приливът приижда
the TIDE falls/ebbs/is (going) out приливът се оттегля
the TIDE turns приливът/отливът започва, прен. работите се обръщат, нещата се изменят
to turn the TIDE прен. променям хода на събитията
2. време, годишно време, сезон (ост. освен в съчет. като Easter-TIDE, Christmas-TIDE, noon-TIDE, etc.)
3. прен. ход, течение, поток, насока, тенденция
the TIDE of popular opinion вълната на общественото мнение
to work double TIDEs работя много усилено/денонощно
II. 1. влизам в/излизам от пристанище с помощта на прилива/отлива
2. преодолявам, помагам на (някого) да понесе/преодолее (трудност и пр.), оправям, улеснявам (u с over)
he sold his car to TIDE him over his period of unemployment той си продаде колата, за да има с какво да живее, докато е без работа
will ten pounds TIDE you over until you get your wages? 10 лири ще те оправят ли, докато си получиш заплатата?

tide-gate ['taidgeit]
n шлюз, който се отваря при прилив и затваря при отлив

tide-gauge ['taidgeidʒ]
n уред за измерване на нивото на прилива

tide-land ['taidlænd]
n заливаната от приливите суша

tide-mark ['taidma:k]
n следата, оставена на сушата от прилив, разг. линията, отделяща измита от неизмита част на човешко лице, тяло и пр

tide-waiter ['taidweitə]
n ист. митнически чиновник в пристанище

tidewater ['taidwɔtə]
1. водата на прилив
2. ам. нисък морски бряг

tideway ['taidwei]
n канал, по който тече приливът, прилив и отлив по такъв канал, прилив и отлив в устието на река

tidiness ['taidinis]
n спретнатост, стегнатост, уредност

tidings ['taidiŋz]
n pl и с гл. в sing новина, новини, вест, известия

tidy ['taidi]
I. 1. спретнат, стегнат, прибран, уреден, грижлив, акуратен, подреден, сресан (за коса)
2. приличен, порядъчен
3. приемлив, достатъчен, значителен (за сума)
it cost him a TIDY penny това му струваше доста много пари
a TIDY fortune/sum разг. добро състояние, хубавичка сума
II. 1. кутийка/торбичка за прибиране на дребни неща
съдче върху мивка за дребни кухненски отпадъци (и sink TIDY)
торбичка за прибиране на събрани от четка/гребен и пр. косми (и hair TIDY), кошче за отпадъци
2. покривчица за облегалките на фотъойл, канапе и пр
III. v разтребвам, прибирам, оправям, подреждам (обик. с up)
to TIDY up a mess оправям каша/бъркотия (и прен.)
to TIDY up oneself (по) стягам се, нагласям се, докарвам се

tie [tai]
I. 1. връзвам, свързвам, привързвам
to TIE in a knot връзвам на възел
to TIE (up) one's shoes връзвам (връзките на) обувките си
to TIE up to a tree etc. връзвам за дърво и пр
2. муз. свързвам (ноти) с легато
3. съединявам (греди и пр.)
4. свързвам/съединявам в брак, обвързвам със задължения/условия и пр
5. обвързвам, спъвам, преча, ограничавам
TIEd house питейно заведение, което продава питиета само от една фирма
6. завършвам наравнo игра/състезание, изравнявам резултат
изравнявам се по точки и пр. (with с)
7. пол. получавам равни гласове
fit to be TIEd разярен
tie down ограничавам, обвързвам със задължения/условия и пр., подчинявам (to)
tie in съединявам (се), свързвам (се), сближавам (се) (with с), координирам, балансирам
tie up връзвам, завързвам, привързвам
to get TIEd up разг. оженвам се, връзвам се
сближавам се, привързвам се (with с)
свързвам се, обединявам се (with с), присъединявам се (to към), ограничавам чрез условия унаследяването на имот
TIEd up with someone /something изцяло зает/заангажиран с/погълнат от някого/нещо
II. 1. връзка, верига, скоба, греда
2. прен. обик. рl връзка
TIEs of blood/friendship кръвни/приятелски връзки
3. задължение, бреме, товар
4. вратовръзка
old school TIE вратовръзка, носена от питомците на дадено училище, прекалена привързаност към традиционни стойности и идеи, снобизъм
5. ам. траверса
6. муз. легато
7. сп. равен резултат, изравняване на резултат, равен брой точки
to play/shoot off a TIE преигравам мач/повтарям състезание при равен резултат

tie-beam ['taibi:m]
n напречна греда

tie-clip ['taiklip]
n клипс за (врато) връзка

tie-pin ['taipin]
n карфица/игла за (врато) връзка

tier [tiə]
1. ред, редица, полица
2. театр. балкон
3. мор. намотка
pl намотано в кръг въже, бухта

tierce [tiəs]
1. среднo голяма бъчва
2. картu терца, фехт. трета стойка/позиция

tiercel [ti'ə:sl]
вж. tercel

tie-up ['taiʌp]
I. 1. спиране, застой, мъртва точка
2. близко познанство/връзка
3. ам. стачка, локаут
II. n сдружение, обединение/сливане на предприятия и пр

tie-wig ['taiwig]
n перука, която се връзва отзад с пандeлка

tiff [tif]
I. 1. мусене, цупене
2. скарване, спречкване
II. 1. цупя се, муся се
2. спречкваме се

Tiffany ['tifəni]
n текст. копринен/муселинов газ, ам. тензух

tiffin ['tifin]
n инд. лек обед

tig [tig]
n детска игра на гоненица

tiger ['taigə]
1. тигър
American TIGER ягуар
paper TIGER прен. безопасен човек/нещо, нереална опасност
2. жесток човек, грубиян
3. разг. неподозирано силен/опасен противник
4. лакей

tiger-beetle ['taigəbi:tl]
n вид хищен бръмбар (сем. Cicindelidae)

tiger-cat ['taigəkæt]
n дива котка, оцелот, сервал

tigerish ['taigəriʃ]
a жесток/свиреп като тигър

tiger-lily ['taigəlili]
n бот. оранжев крем

tiger-moth ['taigəmɔθ]
n вид нощна пеперуда (Arctiidae)

tiger's-eye ['taigəzai]
1. минер. тигрово око (жълто-кафяв кварц)
2. грънчарство жълто-кафява глазура

tight [tait]
I. 1. стегнат, опънат, (из) опнат, обтегнат
2. натъпкан, претъпкан, сбит
a TIGHT cork затегната запушалка/тапа
3. плътно прилягащ, тесен, стягащ (за дреха, обуща)
4. стегнат, спретнат, подреден, уютен
5. непромокаем, непроницаем (за вода, въздух)
6. мъчен, труден, тежък, напрегнат, натегнат
TIGHT corner/place/spot неудобно/трудно/опасно положение, затруднение
7. оскъден, много търсен, недостатъчен, дефицитен
8. разг. пиян
to get TIGHT напивам се
9. разг. стиснат, свидлив
a TIGHT match много оспорван мач
II. 1. тясно, стегнато
2. силно, здраво, крепко
to draw TIGHT изопвам силно (въже и пр.)
to fit TIGHT прилепвам плътно (за дреха)
to pull one's belt TIGHT пристягам колана си

tighten [taitn]
v стягам (се), притягам, опъвам (се), опвам (се)
to TIGHTEN up a screw затягам/притягам винт
to TIGHTEN one's grip over прен. засилвам контрола/натиска върху

tight-fisted ['taitfistid]
a стиснат, свидлив

tight-fitting ['taitfitiŋ]
a плътно прилепващ/прилепнал, тесен, стегнат, по тялото

tight-lipped ['taitlipt]
a с тънки устни, със здраво стиснати устни, прен. мълчалив, потаен, не казващ нищо

tightly ['taitli]
adv плътно прилепнало

tightness ['taitnis]
n стегнатост, сбитост, напрегнатост
TIGHTNESS in the air напрегната атмосфера, напрежение

tight-rope ['taitroup]
n опнато въже/жица
TIGHT-ROPE dancer акробат, въжеиграч

tights [taits]
1. костюм от трико на балерина, акробат и пр
2. чорапогащи

tigon ['taigən]
n зоол. кръстоска между тигър и лъвица

tigress ['taigris]
n тигрица

tike вж. tyke

tiki ['tiki]
n маорски талисман от зелен камък

til [til]
n бот. сусам

tilbury ['tilbəri]
n ист. открита двуколка

tilde [tild]
1. тилда
2. диакритичен знак (TILDE) (в ucn. и пр.)

tile [tail]
I. 1. керемида
to have a TILE loose малко откачам, едната ми дъска хлопа
to be/go (out) on the TILE sl. гуляя, пиянствувам, участвувам в оргии
2. керамична и пр. плочка за облицовка/подова настилка и пр., кахла
3. разг. шапка, особ. цилиндър
II. 1. покривам с керемиди
2. облицовам/настилам с плочки

tiler ['tailə]
n човек, който прави/слага керемиди/плочки

tilestone ['tailstoun]
n каменна плоча за покрив

tilestove ['tailstouv]
n кахлена печка

tiling ['tailiŋ]
1. (покриване с) керемиди
2. облицовка, облицовъчен материал

till [til]
I. prep до, чак до
TILL now досега
TILL then дотогава
true TILL death верен до смъртта си/до гроб
II. cj докато, догдето
III. n чекмедже/кутия за пари, каса (в магазин, банка и пр.)
IV. v обработвам, ора (земя)
V. n втвърдена глина, примесена с пясък и камъни

tillable ['tiləbl]
a обработваем

tillage ['tilidʒ]
1. обработване на земята, оране, оран
2. обработена земя

tiller ['tilə]
I. 1. мор. лост на кормило, румпел
2. тех. лост, ръчка, манивела
II. n издънка, филиз, фиданка
III. v пускам издънки/филизи

tilt [tilt]
I. 1. наклон, навеждане, (движение в) наклонено положение
to be on the TILT наклонен съм, накривен съм
to give a cask, etc. a TILT наклонявам бъчва и пр
2. ист. нападане с насочено копие, удар с копие, турнир
(at) full TILT с всички сили, с най-голяма бързина, стремително
to run full TILT against втурвам се срещу
to have a TILT at someone прен. нападам някого в приятелски диспут
3. тежък механичен чук (и TILT-hammer)
II. 1. навеждам (се), накланям (се), накривявам (се), килвам (се)
the table TILTed (over) масата се наклони/накриви
2. катурвам се, прекатурвам (се), преобръщам (се) (over)
3. геол. изкривявам (се)
4. нападам с насочено копие
сражавам се в турнир, прен. боря се/атакувам със слово и перо (at, against)
отправям, насочвам (нападки и пр.) (at, against срещу)
5. кова
III. n чергило, навес, сгъваем покрив/навес, гюрук
IV. v слагам чергило/покривало/навес/гюрук

tilth [tilθ]
1. tillage
2. дълбочина на обработването
3. прен. обработка, култивиране

tilt-yard ['tiltja:d]
n ист. арена за турнири

timbal ['timbəl]
n муз. голям тъпан, литавра

timber ['timbə]
I. 1. дървен строителен и пр. материал
round TIMBER, TIMBER in the round сурови трупи
rough (-hewn) TIMBER одялани трупи
TIMBER tree дърво, използувано за дървен материал
2. дървета, гори
to put under TIMBER залесявам (площ)
3. греда, мертек, мор. шпангоут
shiver my TIMBERs! мор. sl. бог да ме убие
4. лов. ограда
5. разг. кибритена клечка
6. лични качества, квалификация
a man of the right TIMBER for човек, подходящ/с качества за
II. 1. правя/строя от дърво
2. облицовам с дърво

timber-cart ['timbəka:t]
n кола за товарене и пренасяне на дървен материал

timbered ['timbəd]
1. дървен, направен с/от греди
2. залесен, горист

timberland ['timbəlænd]
n ам. площ, покрита с гори за дърводобив

timber-line ['timbəlain]
n височина над морското равнище, над която не могат да растат гори

timber-toe ['timbətou]
1. n u pl sl. (човек с) дървен крак
2. човек, който стъпва тежко

timber wolf ['timbəwulf]
n голям сев. -ам. сив вълк

timbre ['timbə]
n муз. тембър

timbrel ['timbrəl]
n малко дайре

time [taim]
I. 1. време, час, удобен момент
the TIME of day времето, часът, положението на нещата
to give/pass the TIME of day поздравявам, казвам добър ден и пр., разменям поздрав (with с)
there is no TIME like the present cera e моментът, не отлагай за утре
at this TIME of day сега, по това време
all the TIME през всичкото време, винаги
TIME to come бъдеще (то)
it will be TIME enough ще има достатъчно време, няма да бъде късно
what is the TIME? колко e часът? at one TIME по едно време (в миналото)
at any TIME, at all TIMEs във/по всяко време
at no TIME никога
at no sort of TIME по никое време
at the TIME навремето, по онова време, тогава
at the same TIME в/по едно и също време, в същото време, едновременно, същевременно, въпреки това, все пак
at TIMEs понякога, навремени
at different TIMEs различно, в различни случаи
ahead of/before TIME по-рано, преждевременно, предсрочно
against TIME с пълна скорост/пара, за печелене на време
behind TIME не навреме, със закъснение
between TIMEs в промеждутъците, от време на време
for a TIME за известно време
for a short TIME за кратко, за малко
for some TIME за известно време
for some TIME (past) now от известно време насам
for the TIME being временно, сега-засега
from that TIME (on) оттогава нататък
from this TIME on отсега нататък
in (good) TIME навреме, овреме, своевременно, с време, след известно време
all in good TIME на времето си, когато трябва, отрано, когато му дойде времето
in a short TIME в кратко време, скоро
in (less than) no TIME много бързо, в миг, за нула време
2. период, време
she ran the distance in record TIME тя пробяга разстоянието за рекордно време
at my TIME of life на моите години/възраст
3. време, срок, сп. време (на състезание), период, срок (на служба, присъда, затвор, бременност и пр.)
he is serving his TIME той излежава присъдата си, той кара войниклъка си
she is far on in her TIME тя e в напреднала бременност
she is near her TIME тя скоро ще ражда
(it's) about TIME време e вече
it is TIME for me to go време e да вървя
it is high TIME крайно време e (for за, to с inf да)
in a week's TIME за/в (срок от) една седмица
TIME is short няма много време
TIME is up времето мина/изтече
to sell TIME рад., телев. отстъпвам срещу заплащане време за предаване на реклами и пр.
it will last our TIME ще изтрае, докато сме живи
4. често рl епоха, период, време, времена
hard TIMEs трудно време, усилни години
modern TIMEs съвременната епоха
in ancient TIMEs в древни времена
from/since TIME (s) immemorial/TIME out of mind открай време, от памтивека
before/ahead of one's TIME s преди/напред от своето време, твърде рано, изпреварил времето си
behind one's TIME/the TIMEs изостанал от времето си
to have the TIME of one's life разг. прекарвам чудесно, забавлявам се много
those were TIMEs това беше живот! какво време беше тогава
5. път, случай
another TIME друг път
at one TIME or another все някога, при един или друг случай
two/three at a TIME по двама/трима наведнъж/на един път
many a TIME много пъти
three TIMEs running три пъти наред
TIMEs out of number безброй пъти
TIME and (TIME) again неведнъж, много пъти, отново и отново
TIME after TIME пак и пак, хиляди пъти
not till next TIME няма вече (да правя така) (да не вярваш)
6. мат. път
six TIMEs five is/are thirty шест по пет e тридесет
the TIMEs sign знакът за умножение х
7. муз. темпo, такт
to beat/keep TIME тактувам, давам такт
to keep TIME вървя, танцувам/пея и пр. в такт, спазвам такт
in TIME ритмично, в такт
out of TIME неритмично, не в такт, воен. ход, стъпка
in/out of TIME в/не в крак
за часовник to keep good/bad TIME вървя точно/неточно
to lose/gain TIME оставам назад/избързвам
8. работно време, заплащане за изработено време
to work/to be on full TIME имам пълно работно време
to be on short/part TIME работя при непълна заетост, частично безработен съм
to pick up one's TIME получавам възнаграждение за изработено време
TIME and a half надница и половина
double TIME двойно възнаграждение
to play for TIME мъча се да печеля време
to talk against TIME говоря, за да печеля време
II. 1. избирам подходящ момент за, върша нещо, когато трябва, съобразявам с времето
you must TIME your blows трябва да знаеш кога да нанасяш ударите си
your remark was not well TIMEd лош момент избра да се изкажеш, бележката ти беше ненавременна
2. определямвреме/срок за
the train TIMEd to leave at 6.30 влакът, заминаващ по разписание в 6.30
3. отбелязвам, записвам, засичам (постигнато) време (при надбягване и пр.)
4. регулирам, отмервам
5. ряд. тактувам
6. to TIME with съвпадам по време, отговарям на, хармонирам с

time-bargain ['taimba:gin]
n борc. договор за продажба на акции в определен срок

time bomb ['taimbɔm]
n бомба със закъснител

time-book ['taimbuk]
n работническа книжка/картон за отбелязване на изработените часове

time-card ['taimka:d]
вж. time-book

time clock ['taimklɔk]
n часовник, отбелязващ началото и края на работния ден

time-consuming ['taimkənsjumiŋ]
1. поглъщащ/отнемащ много време
2. който пилее/при който се пилее много време

time-expired ['taimikspaiəd]
a воен. изкарал военната си служба, за уволняване

time-exposure ['taimiks,pouʒə]
n фот. (снимка, направена с) продължителна експозиция

time-fuse ['taimfju:z]
n воен. дистанционна запалка

time-honoured ['taimɔnəd]
1. запазен във вековете, зачитан, спазван (за обuчай и пр.)
2. уважаван, почитан

timekeeper ['taimki:pə]
1. човек, който следи/отбелязва времето за нещо, контролъор, хронометрист
2. часовник, ост. хронометър

time-killer ['taimkilə]
1. n ам. човек, който се чуди какво да прави с времето си, празноскитащ
2. нещо за убиване на времето (книга, забавление, развлечение и пр.)

time-lag ['taimlæg]
1. интервалът между едно действие/явление и ефекта му (светкавица и гръм и пр.)
2. разлика по време

time-lapse ['taimlæps]
a снет бавно/на части, но представен като последователно ставащ в момента (разцъфтяване на цвете и пр.)

timeless ['taimlis]
1. бекраен, вечен
2. който не се отнася до определено време/период
3. извън времето, предвечен

time limit ['taimlimit]
n краен срок, регламент за изказвания

timeliness ['taimlinis]
n своевременност, навременност

timely ['taimli]
a навременен, своевременен, уместен, подходящ

time-out ['taimaut]
n прекъсване, пауза, почивка

timepiece ['taimpi:s]
n уред за измерване на времето, часовник

timer ['taimə]
1. сп. хронометрист
2. устройство за отмерване на време
3. тех. регулатор

time-saving ['taimseiviŋ]
a спестяващ време, бързо действуващ, бърз

time-server ['taimsə:və]
n приспособленец, нагаждач, опортюнист

time-serving ['taimsə:viŋ]
I. n приспособленчество, безпринципност, опортюнизъм
II. a приспособленчески, опортюнистичен

time-sharing ['taimʃɛəriŋ]
n използване на компютър едновременно от няколко души

time-sheet ['taimʃi:t]
вж. time-book, -card

time-signal ['taimsignəl]
n сигнал за точно време (по радио и пр.)

time-signature ['taim,signətʃə]
n муз. обозначение на такта

time-switch ['taimswitʃ]
n ключ за автоматично включване и изключване

timetable ['taimteibl]
n програма, разписание

time-tested ['taimtestid]
a изпитан, изпробван, утвърден (за метод и пр.)

time-work ['taimwə:k]
n работа, заплащана на ден/час

time-worn ['taimwɔ:n]
1. изтъркан, изтрит, износен, овехтял
2. стар, старинен
3. отживял

timid ['timid]
a плах, боязлив, плашлив, стеснителен, свенлив

timidity [ti'miditi]
n плахост, боязливост, свенливост, стеснителност

timing ['taimiŋ]
n подбиране/намиране на точния/подходящия момент, определяне на правилното темпо, синхронизиране

timorous ['timərəs]
a плах, боязлив, изплашен, крайно стеснителен

timorously a плашливо

Timothy ['timəθi]
n вид фуражна култура, тимотейка (и TIMOTHY-grass)

timpani ['timpəni]
n pl муз. тимпани, литаври

tin [tin]
I. 1. калай
2. ламарина, бяло тенеке
3. тенеке, тенекия, тенекиена кутия, консервена кутия
4. sl. пари
5. attr калаен, тенекиен
TIN container тенекиен съд, тенекия
TIN soldier оловно войниче (играчка)
(little) TIN god незаслужено възвеличаване (самодоволно) нищожество
TIN Lizzie sl. малък евтин автомобил
II. 1. калайдисвам
2. консервирам
3. слагам/опаковам в консервени кутии

tin can ['tinkæn]
1. тенекиена кутия, тенеке
2. sl. воен. мор. разрушител

tinct [tiŋkt]
a поет. обагрен, оцветен

tinctorial [tiŋk'tɔ:riəl]
a багрилен

tincture ['tinktʃə]
I. 1. багрилно вещество
2. pl xep. цветове, окраски
3. отсянка, оттенък, нюанс
TINCTURE of red червеникав оттенък
4. лек мирис, дъх, вкус, лъх
5. прен. белег, свойство, качество, признак
6. капка, капчица, мъничко (of)
7. фарм. спиртен разтвор, тинктура
TINCTURE of iodine йодова тинктура
II. 1. багря, обагрям, оцветявам
2. придавам миризма/вкус на
3. прен. напоявам, пропивам (with с)

tinder ['tində]
1. лесно възпламенимо вещество
2. прахан, сухо гнило дърво
to burn like TINDER горя като барут

tinder-box ['tindəbɔks]
1. ист. (кутийка с) прахан
2. прен. силно нажежена атмосфера, кибритлия човек

tindery ['tindəri]
a лесно възпламеним, гнил, загнил (за дърво)

tine [tain]
n бод/острие на вилица и пр., зъб/зъбец на гребен, връх (на рог)

tinea ['tiniə]
n мед. трихофития, кел

tin foil ['tinfɔil]
n станиол

ting [tiŋ]
I. int, n дзън, дзънкане, звънтене, звън
II. v дзънкам, звънтя

tinge [tindʒ]
I. v багря, обагрям, оцветявам леко (with с)
admiration TINGEd with envy възхищение, примесено с лека завист
II. 1. багра, отсянка, оттенък, нюанс
2. дъх, лъх
3. вкус
4. прен. нотка, жилка

tingle [tiŋgl]
I. 1. изтръпвам, изтръпнал ми е (крак и пр.), щипе ме (за студ), изпитвам смъдене, сърбеж
my fingers are tingling to box his ear ръцете ме сърбят да му ударя плесница
2. прен. вълнувам се
3. пламвам, горя (от удар, срам, негодувание и пр.)
my ears TINGLE ушите ми горят
4. причинявам бучене/изтръпване/смъдене/сърбеж в ушите, щипя (за студ), жуля, бръсна (за вятър)
to TINGLE the blood разигравам/вълнувам кръвта
5. трептя (with от)
her reply TINGLEd in his ears отговорът и звучеше в ушите му
II. 1. бучене/пищене в ушите
2. изтръпналост, сърбеж, смъдене, щипене
3. туптене
4. леко вълнение

tin hat ['tinhæt]
n воен. sl. каска

tinhorn ['tinhɔ:n]
n ам. самомнителен позъор

tinker ['tinkə]
I. n калайджия, прен. нескопосник
not to give a TINKER's damn/dam/curse/cuss пет пари не давам, хич не ме е грижа, не ме интересува
II. 1. калайдисвам, занимавам се с калайджийство
2. поправям на бърза ръка/нескопосно, скърпвам (up)
бърникам, човъркам, мъча се да поправя (at)

tinkle [tiŋkl]
I. v дрънкам, дрънча, звъня, звънтя
II. n дрънкане, дрънчене, дзънкане, звънтене, звънтеж, звън
to give someone a TINKLE звънвам на някого (по телефона)

tinman ['tinmən]
вж. (pl-men) tinsmith

tinned [tind]
1. консервиран, в консервена кутия
TINNED goods консерви
TINNED sardines сардела
TINNED music музика от записи/плочи
2. калайдисан

tinnitus [ti'naitəs]
n мед. пищене/бучене/шум в ушите

tinny ['tini]
1. съдържащ калай
2. имащ вкус/дъх на тенеке
3. тенекиен, издаващ тенекиен звук
4. твърд (за колорит)

tin-opener ['tinoupənə]
n отварачка за консервени кутии

tin-pan alley ['tinpæn'æli]
n събир. композитори, изпълнители и издатели на популярна/естрадна музика

tin-plate ['tinpleit]
I. n тенекия, бяла/калайдисана ламарина
II. v калайдисвам

tinpot ['tinpɔt]
a презр. долнокачествен, евтин, без стойноcт

tinsel [tinsl]
I. 1. сърма
2. лъскави ленти, гирлянди и др. украшения заелха и пр
3. прен. лъжлив блясък
II. 1. крещящ, безвкусен, евтин
2. лъжлив, фалшив
III. 1. украсявам със сърма, гирлянди и пр
2. придавам лъжлив блясък на

tinsmith ['tinsmiθ]
n тенекеджия

tint [tint]
I. 1. цвят, боя, багра
2. отсянка, нюанс, тон
3. окраска, преобладаващ тон
4. успоредни линии на гравюра
II. v оцветявам, обагрям (и прен.)
TINT ed glasses тъмни очила

tintack n гвоздейче

tintinnabulation [tintinəbju'leiʃn]
n биене/звънене/звън на камбани

tintometer [tin'tɔmitə]
n тех. колориметър

tinty ['tinti]
a оцветен нехармонично

tintype ['tintaip]
n фот. феротипия, дагеротип

tin-ware ['tinwɛə]
n тенекиени изделия, калаени съдове

tiny ['taini]
a мъничък, дребничък, миниатюрен
TINY little boy съвсем мъничко/дребничко момченце

tip [tip]
I. 1. заострен край/крайче/крайчец, връх, завършък
the TIPs of one's fingers краищата/върхът на пръстите
to have it on the TIP of one's tongue на (върxa на) езика ми е, върти ми се в устата
2. железен край/шип на чадър/бастун и пр
3. четка, употребявана при варакосване
II. 1. слагам край/крайче/шип на
filter-TIPped cigarettes цигари с филтър
2. подрязвам върха на (храст, дърво и пр.)
3. стрижа, остригвам, подстригвам (коса)
III. 1. наклонявам (се), накланям (се), килвам, климвам
to TIP one's hat over one's eyes нахлупвам напред шапката си
2. докосвам (се), допирам леко, бутвам, удрям леко, потупвам
to TIP one's hat/sl. lid to someone поздравявам някого с докосване на шапката си
3. обръщам, катурвам, изтърсвам, изсипвам, изхвърлям
tip off изливам (от съд)
tip out изтърсвам, изсипвам (се)
tip over/up повдигам, вдигам, обръщам (се), преобръщам (се), прекатурвам (се)
IV. n място за изхвърляне на боклук, разг. разхвърлено място, бъркотия
V. 1. бакшиш, пари за почерпка, дребен подарък
2. полезен съвет, ценно сведение, получено по частен път
take my TIP послушай съвета ми
it is a good TIP (to) добре e, за препоръчване e (да)
VI. 1. давам бакшиш/пари за почерпка на
2. sl. хвърлям/подхвърлям/давам на
TIP us a song/a yarn попей ни/разкажи ни нещо
to TIP the winner казвам предварително кой ще спечели в конно надбягване, прен. предугаждам успеха на някого
3. осведомявам тайно, подшушвам на (about за)
4. to TIP someone off правя намек на/предупреждавам някого

tip and run ['tipən,rʌn]
n cn. вид крикет
TIP AND RUN raid разг. светкавичен обир/нападение

tip-cart ['tipka:t]
n тех. количка, която се изпразва чрез наклоняване

tip-cat ['tipkæt]
n челик, джелик (детска игра)

tip-lorry ['tiplɔri]
n самосвал

tip-off ['tipɔf]
n намек, тайна информация
to give someone the TIP-OFF предупреждавам/информирам някого

tipper n самосвал

tippet ['tipit]
1. наметало, пелерина
2. църк. opap

tipple [tipl]
I. v пия, попийвам си
II. n разг. спиртно питие, шег. всякакъв вид питие

tippler ['tiplə]
n пияница, къркач

tipstaff ['tipsta:f]
1. тояга с железен край
2. съдебен пристав

tipster ['tipstə]
n съветник относно конни надбягвания

tipsy ['tipsi]
a пийнал, залитащ, неустойчив
TIPSY lurch пиянско залитане

tipsy-cake ['tipsikeik]
n пандишпан, напоен с вино и пр

tiptoe ['tiptou]
I. n връх на пръст на крак
on TIPTOE на пръсти
to walk/stand on TIPTOE ходя/стоя/изправям се на пръсти
II. v ходя/стъпвам (като) на пръсти
to TIPTOE to отивам на пръсти до
to TIPTOE out (of) излизам на пръсти (от)

tiptop ['tiptɔp]
I. n връх, връхна точка, съвършенство
II. a разг. първокачествен, първостепенен, превъзходен, бомба
III. adv разг. превъзходно, чудесно, екстра

tip-up seat [tip'ʌpsi:t]
n стол със седалка, която се вдига/сгъва (в театър, кино и пр.)

tirade ['taireid]
n дълга гневна реч, тирада, декламация

tire [taiə]
I. n ост. украшение за глава, облекло, премяна
II. v украсявам, обличам, пременявам
III. ам. tyre
IV. 1. уморявам (се), умарям
to grow/get TIREd with уморявам се от
to dance/talk oneself TIREd уморявам се от танцуване/говорене
2. омръзва ми, дотяга ми
досажда ми (of) (обик. pass)
3. to TIRE out изморявам, измарям, изтощавам

tired ['taiəd]
1. уморен, изморен
TIRED looking с уморен вид
TIRED of отегчен от
to be TIRED of life животът ми e омръзнал, не ми се живее
2. изтъркан, банален, шаблонен

tireless ['taiəlis]
a неуморен, неуморим

tiresome ['taiəsəm]
1. уморителен
2. досаден, отегчителен, неприятен

tirewoman ['taiəwumən]
n ост. камериерка

tiring-room ['taiəriŋrum]
n театр. стая за обличане, гримъорна

tiro ['taiərou]
a начеващ, начинаещ, новак

tis [tiz]
вж. it is

tisane [ti'zæn]
n билков чай/запарка

tissue ['tisju:,-ʃu:]
1. тънка мека материя/тъкан
2. биол. тъкан
3. книжен памук, лигнин, книжна кърпичка (за нос, за избърсване на грим и пр.)
4. прен. низ, върволица, куп, мрежа (от лъжи и пр.)

tissue-paper ['tisju:'peipə]
n тънка мека хартия за опаковка и пр., книжна носна кърпа/салфетка и пр

tit [tit]
I. 1. синигер
2. ост. конче
3. ост. девойче
II. n TIT for tat око за око, зъб за зъб, каквото повикало, такова се обадило
III. n sl. безволев глупак

titan [taitn]
1. мит. титан
2. прен. гигант, титан

titanic [tai'tænik]
a титаничен, титански, гигантски, колосален

titanium [tai'teiniəm]
n хим. титан

titbit ['titbit]
1. вкусно парченце, хапка, мръвка
2. пикантна новина/клюка

titfer ['titfə]
n sl. шапка

tithe [taið]
I. 1. ист. една десета част
2. рет. незначителна/малка част
3. десятък
II. v ист. облагам с десятък

Titian ['tiʃən]
a TITIAN (red) златисто-червеникав, червеникавокафяв

titillate ['titileit]
v гъделичкам, дразня, приятно вълнувам/възбуждам

titillation [,titi'leiʃn]
n гъделичкане, приятна възбуда, вълнение

titivate ['titiveit]
v разг. украсявам (се)
to TITIVATE oneself издокарвам се, контя се, наконтвам се

titlark ['titla:k]
n ливадна бъбрица (птица) (Anthus pratensis)

title [taitl]
I. 1. заглавие, наслов, название, име
2. надпис/титър на филм и пр.
credit TITLEs кино, телев. имената на изпълнителите на ролите и на състава, осъществил продукцията
3. титла, звание
4. право на собственост
признато право/претенция (to за)
5. чистота на злато, изразена в карати
II. 1. озаглавявам
2. титулувам

titled [taitld]
a титулуван, имащ (благородническа) титла

title-deed ['taitldi:d]
n нотариален акт за собственост

titleholder ['taitlhouldə]
n носител на звание, шампион

title-page ['taitlpeidʒ]
n заглавна страница на книга

title-piece ['taitlpi:s]
n заглавие на есе, разказ и пр., дало името си на книгата, в която е поместено

title-role ['taitlroul]
n действуващо лице от едноименна пиеса, филм и пр. (и TITLE-ROLE-part)

titling ['taitliŋ]
I. n заглавие със златни букви на корицата на книга
II. вж. titlark

titmouse n (pl-mice) синигер

titrate ['taitreit]
v хим. титрувам

titter ['titə]
I. v хихикам, смея се сподавено
II. n хихикане, сподавен смях

tittle [titl]
n чертичка, точица, частица, дреболия
not one jot or TITTLE ни най-малко, ни на йота
to a TITTLE до най-малките подробности

tittle-tattle ['titltætl]
I. n празни приказки, клюки
II. v бъбря, клюкарствувам

tittup ['titʌp]
I. устъпвам весело/игриво, подскачам, лудувам
II. n весело/игриво подскачане, лудуване

titty ['titi]
дет. вулг. teat

titular ['titjulə]
I. 1. номинален
2. свързан с титла/заемана длъжност, титулярен, притежаван въз основа на титла
II. n човек, носещ номинална титла/звание, титуляр

tizzy ['tizi]
n sl. състояние на нервна възбуда, разг. объркване, безпокойство, паника

tmesis ['tmi:sis]
n (pl-ses) грам. вмъкване на една или повече думи между съставните части на сложна дума, тмезис (напр. what place soever вм. whatsoever place)

to [tu]
I. 1. nред гласна, пред съгласна, под ударение, prep движение, посока в, до, на, към, за, при
to come TO the surface излизам на повърхността
TO the right/left/south, etc. надясно, наляво, на юг и пр
2. място до, на
to apply polish TO the table слагам лак на/лакирам масата
with one's hands TO one's eyes с ръце на очи
ready TO (one's) hand подръка, наръки, наблизо
next door TO us до нас, до нашата къща
3. със знач. на дателен падеж с глаголи като give, send, lend, etc. на
give it TO her дай и го, дай го на нея
4. въвежда предложно допълнение с глаголи като apply, object, refer, be/get accustomed, etc. на, към, с
5. лично отношение на, към, за
pleasant/revolting TO приятен/противен на/за
lost/blind/dead/favourable TO изгубен/сляп/мъртъв/благоприятен за
kind/cruel TO мил/жесток към/с
in regard TO, as TO що се отнася/касае до
what is that TO you? теб какво ти става? какво те засяга
6. граница, степен, предел до, на
TO perfection/death/tears до съвършенство/смърт/сълзи
TO the last breath до последния си дъх
TO all eternity навеки
TO a man до последния човек, до един, до крак
TO the best of my knowledge/ability доколкото знам/мога
generous TO a fault прекомерно щедър
7. начин по
made TO order/measure направен по поръчка/мярка
drawn TO scale рисуван/начертан по мащаб
8. резултат за
TO my surprise/joy/disappointment, etc. за моя изненада/радост/разочарование
9. спрямо, към, по отношение на, в сравнение с
ten TO one десет към/на едно
to prefer one thing TO another предпочитам едно нещо пред друго
it's nothing TO what I expected това не e нищо в сравнение с онова, което очаквах
perpendicular/parallel TO перпендикулярен/успореден на
superior/inferior TO по-добър/по-лош по качество и пр. от
10. съотношение по количество, брой по
ten apples TO the kilo (по) десет ябълки в килограм
twenty cigarettes TO the box по 20 цигари на/в кутия
11. цел на, за, в чест на
to sit down TO dinner сядам на обед/да обядвам
TO this end за тази цел
to come TO someone's aid/help притичам се на помощ на някого
a hymn TO the sun химн/възхвала на слънцето
a monument TO паметник на/за/в чест на
12. прибавяне към, на
to add TO прибавям към
13. притежание, принадлежност на, от
brother/secretary/heir TO брат/секретар/наследник на
an exception TO a rule изключение от правило
common/natural/peculiar TO общ/естествен/характерен за
to have a right/title TO имам право на
to have a flat TO oneself живея сам в апартамент, имам апартамент на свое разположение
that's all there is TO it това e то/всичко, и толкоз
there is more TO it than that има и нещо друго, това не е всичко
there is no index TO the book към книгата няма азбучен показалец
a box with a lid TO it кутия с капак
a story with a moral TO it поучителна история
14. със съпровод на, с, по, под
to sing TO the piano пея със съпровод на пиано
to dance TO a tune танцувам под звуците на мелодия
to write TO dictation пиша по/под диктовка
15. време до
from... to... от... до...
five minutes TO ten десет часа без пет минути
to come TO someone's call идвам, когато някой ме повика
to fall TO someone blows падам под/от ударите на
there's nothing TO it това не представлява трудност, не е мъчно, много е лесно
II. 1. пред inf за да, за
never TO return за да не се върне никога
good TO drink добър/хубав за пиене
something TO eat нещо за ядене
he is not a man TO be trusted не е човек, на когото може да се вярва
2. замества инфинитива на споменат вече глагол
you may go if you want TO може да си отидете, ако искате
I didn't want to ask but I had TO не исках да питам, но трябваше
III. adv в нормалното/исканото положение, до спиране
to shut/bang the door TO затварям/затръшвам вратата
to come TO свестявам се, идвам на себе си
to bring someone TO свестявам някого

toad [toud]
1. крастава/суха жаба (Bufo)
2. отвратителен човек, гад
3. ост. жабе, жабче (галено-за дете и пр.)

toad-eater ['toudi:tə]
вж. toady

toad-eating n блюдолизничество

toad-flax ['toudflæks]
n бот. луличка (Linaria vulgaris)

toad-in-the-hole ['toudinðə,houl]
n салам/говеждо месо, изпечено в тесто

toadstool ['toudstu:l]
n гъба, особ. отровна

toady ['toudi]
I. n ласкател, мазник, подлизурко
II. v лаская, подмазвам се, подлизурствувам

to-and-fro ['tu:ən'frou]
adv насам-натам, нагоре-надолу

toast [toust]
I. 1. препичам (филии хляб и пр.) на огън/скара и пр
2. припичам, грея (краката си) на огъня, припичам се на огъня
II. n филии хляб и пр., препечени на огън, скара и пр.
on TOAST сервиран върху препечена филия
to have someone on TOAST държа/имам някого изцяло в ръцете/властта си
III. v вдигам тост/пия наздравица за
IV. 1. наздравица, тост
to give/propose a TOAST to вдигам тост/пия наздравица за
2. лице/събитие, за което се пие наздравица
3. лице (особ. жена), което е обект на всеобщо възхищение

toaster ['toustə]
n ел. скара и пр. за препичане на филии, сухарник

toasting-fork ['toustiŋfɔ:k]
n вилица с дълга дръжка за препичане на хляб

toast-master ['toust,ma:stə]
n лице, което оповестява тостовете на банкет и пр

toast-rack ['toust,rək]
n подставка за препечени филии

toasty ['tousti]
a приятно затоплен, загрят, сгрян

tobacco [tə'bækou]
1. тютюн
TOBACCO plant тютюн (растение) (Nicotiana)
2. attr тютюнев, за тютюн
TOBACCO heart сърдечно заболяване вследствие на много пушене

tobacconist [tə'bækənist]
n продавач/търговец на цигари/пури и пр

tobacco-pipe [tə'bækou,paip]
n лула

tobacco-pouch [tə'bækou,pautʃ]
n торбичка за тютюн

tobacco worker [tə'bækou,wəkə]
n тютюноработник

to-be [tə'bi:]
a бъдещ
his fiancee? TO-BE бъдещата му годеница

toboggan [tə'bɔgən]
I. 1. дълга спортна шейна, тобоган
2. детска шейна
II. 1. карам/возя се/спускам се с тобоган
2. ам. рязко спадам, обезценявам се бързо

Toby ['toubi]
n бирена чаша с форма на дебел старец с триъгълна шапка
TOBY collar широка обърната плисирана яка

toccata [tə'ka:tə]
n муз. токата

tocher ['tɔkə]
n шотл. зестра

toco ['tokou]
n уч. sl. бой, пердах, телесно наказание

tocsin ['tɔksin]
n камбана за тревога, сигнал за тревога с камбана

tod [tɔd]
1. шотл. лисица
2. мярка за тегло на вълна (28 фунта)

today [tə'dei]
I. 1. днес
2. сега, в наши дни
II. n днес, днешният ден
TODAY week/month, точно след една седмица/месец
TODAY's test/newspapers днешният тест/вестници
writers of TODAY съвременни писатели

toddle [tɔdl]
1. щапукам, кретам, вървя несигурно
2. поразтъпквам се, разхождам се
3. разг. тръгвам си, отивам си
we must be toddling време е/трябва да си вървим

toddler ['tɔdlə]
n дете, което прохожда, малко дете

toddy ['tɔdi]
1. вид подсладен пунш
2. палмов сок

to-do [tə'du:]
n шум, врява, гюрултия, вълнение
to make a terrible TO-DO вдигам страшен шум, правя голяма история

toe [tou]
I. 1. пръст на крак/чорап, нос на обувка, предна част на копито
the big/great TOE палецът на крака
the little TOE малкият пръст на крака
on one's TOEs на пръсти, прен. нащрек, готов за действие
to stab one's TOEs on something прен. препъвам се/не успявам в нещо
to turn up one's TOEs sl. хвърлям топа/петалата, умирам
2. тех. пета, петов лагер, лагер на пета
3. шип на подкова
4. връх на пръчка за голф
to dig one's TOEs in заинатявам се, запъвам се
II. 1. слагам капаче на носа на обувка, преплитам/замрежвам пръстите на чорап
2. уч. sl. ритам
3. докосвам/достигам с пръстите на краката си
to TOE the line/mark сп. заставам до стартовата линия, готов съм за стартиране, придържам се към правилата, спазвам строго изискванията
4. голф удрям топка с върха на пръчката
5. to TOE in стъпвам патраво
6. to TOE out стъпвам/ходя с извърнати навън пръсти на краката

toe-cap ['toukæp]
n бомбе на обувка

toed [toud]
1. в съчет. с определена форма на пръстите на краката, с определен брой пръсти
three-TOED с три пръста на краката
2. косо закован (за пирон), с косо заковани пирони (за дъска и пр.)

toe-dance ['tou,da:ns]
I. n танц/танцуване на палци
II. v танцувам на палци

toe-hold ['tou,hould]
1. място caмo колкото да стъпи човек с върха на пръстите си (при изкачване на скала и пр.), прен. опора, опорна точка
2. малко преимущество
3. средство за преодоляване на затруднение
4. борба хватка на извиване на стъпалото на противника

toe-in ['tou,in]
n авт. положение, при което предните колела са леко обърнати навътре, събиране на предните колела

toeless ['toulis]
a без пръсти, изрязан отпред (за обувки)

toe-nail ['touneil]
I. 1. нокът на пръст на крака
2. косо закован пирон
II. 1. забивам (пирон) косо
2. заковавам с косо забити пирони

toff [tɔf]
I. 1. видна личност
2. богаташ
3. конте, франт
II. v обличам се като франт, контя се, труфя се

toffee ['tɔfi]
n твърд карамел, лакта
he can't shoot, etc. for TOFFEE sl. хич не го бива да стреля и пр.
not for TOFFEE sl. за нищо на света, в никакъв случай

toffy ['tɔfi]
вж. toffee

toft [tɔft]
1. n диал. хълмче, възвишение
2. къща със стопански двор, чифлик, ферма

tog [tɔg]
I. v (-gg-) обличам се, издокарвам се (и с out, up)
II. n обик. pl облекло, дрехи

toga ['tougə]
n лат. тога

togaed ['tougəd]
a облечен с (академична) тога

together [tə'geðə]
1. заедно
TOGETHER with заедно с, едновременно с, също и, както и
we were at school TOGETHER съученици сме, ходехме в едно училище
to gather/collect TOGETHER събираме се/виждаме се често
to add/multiply TOGETHER събирам/умножавам няколко числа
2. един към друг, един до друг, един с друг
to compare TOGETHER сравнявам един с друг
to tie TOGETHER връзвам, завързвам заедно
3. наред, подред, без прекъсване (за време)
for hours/days, etc. TOGETHER с часове/дни и пр. наред, по цели часове/дни и пр
4. едновременно

togetherness [tə'geðənis]
n чувство за единство/другарство/сплотеност

toggery ['tɔgəri]
1. разг. дрехи, облекло
2. pl ам. магазин за дрехи, особ. за мъжка мода

toggle [tɔgl]
I. 1. щифт, чеп, клечица, особ. за вкопчване в клуп
2. тех. коляно
3. стр. греда с наковани летви за изкачване
II. v прикрепям с чеп, съединявам с клуп и чеп

toggle-joint ['tɔgl,dʒɔint]
n тех. ножично съединение

toil [tɔil]
I. 1. трудя се, мъча се, трепя се
to TOIL and moil трудя се, блъскам се
2. вървя с мъка, влача се
II. n мъка, труд, тежка работа, блъскане, трепане
III. n обик. рl прен. клопка, капан, мрежа
in the TOILs хванат, оплетен, омаян, запленен

toiler ['tɔilə]
n работник, труженик

toilet ['tɔilit]
1. тоалет, дамско облекло
2. обличане, грижа за облеклото, тоалет, гримиране
3. измиване и почистване на оперирано място
4. тоалетка (и TOILET-table)
5. тоалетна, клозет
6. attr тоалетен

toilet-paper ['tɔilit,peipə]
n тоалетна хартия

toilet-powder ['tɔilit,paudə]
n тоалетна/талк пудра, пудра за след бръснене

toilet-roll ['tɔilitroul]
n руло тоалетна хартия

toiletry ['tɔilitri]
n обик. pl тоалетни артикули (паста за зъби, за бръснене, одеколон и пр.)

toilet-set ['tɔilitset]
n комплект от тоалетни принадлежности

toilet soap ['tɔilit,soup]
n тоалетен сапун

toilette [twa:'let]
1. n фр. вж. toilet
2. костюм, рокля, тоалет

toilet-training ['tɔilit,treiniŋ]
n приучване на малко дете да използва цукало/тоалетна

toilful ['tɔilful]
a книж. усилен, тежък, труден, уморителен

toilsome ['tɔilsəm]
вж. toilful

toil-worn ['tɔilwɔ:n]
a изтощен/преуморен от работа, отруден

toing and froing ['tu:iŋən'frouiŋ]
n движение насам-натам/нагоре-надолу/напред-назад

tokay [tou'kei]
1. токайско вино
2. токайско грозде

toke [touk]
n ам. sl. едно смукване от цигара с марихуана

token [toukn]
1. знак, белег, признак, символ
in TOKEN of, as a TOKEN of в знак на
2. нещо подарено за спомен
3. жетон
4. аttr символичен, привиден, мним, само проформа
TOKEN payment изплащане на част от дълг като доказателство, че ще бъде изплатен изцяло
TOKEN money ост. жетони/монети, сечени от частна фирма, фин. платежно средство с номинална стойноет
TOKEN resistance съпротива само проформа
TOKEN voting парл. гласуване на сума, чийто размер подлежи на промяна
TOKEN strike кратка предупредителна стачка
by this/the same TOKEN по тази/по същата причина
more by TOKEN също така
още/толкова повече (that че), в потвърждение/подкрепа на това

toko вж. toco

tolbooth ['toulbu:θ]
1. n шотл. ост. градски съвет
2. пазар, пазарище
3. затвор

told вж. tell

Toledo [tɔ'li:dou]
n сабя, изработена в Толедо (и TOLEDO blade)

tolerable ['tɔlərəbl]
1. търпим, поносим, приемлив
2. доста добър, сносен, доста голям
in TOLERABLE health общо взето добре здравословно/със здравето
TOLERABLE food нелоша храна

tolerably ['tɔlərəbli]
1. търпимо, поносимо, приемливо
2. доста

tolerance ['tɔlərəns]
1. търпимост, толерантност
2. толериране
3. поносимост
4. допустимост

tolerant ['tɔlərənt]
1. толерантен, либерален, свободомислещ
търпелив (of)
2. мед. понасящ леко (лекарство и пр.)
имащ добра поносимост (of към)

tolerate ['tɔləreit]
1. търпя, понасям
2. търпя, допускам, разрешавам
3. покровителствувам

toleration [,tɔlə'reiʃn]
1. търпене, понасяне, толериране
2. допускане, разрешаване
3. толерантност, търпимост

toll [toul]
I. v звъня/бия/удрям равномерно
to TOLL in събирам/приканвам богомолци на църква (за камбана)
II. n камбанен звън, погребален звън
III. 1. такса/данък за използване на шосе/мост/пристанище и пр
2. такса за междуградски телефонен разговор
3. право за събиране на такса/данък
4. уем
5. прен. жертви, дан
road TOLL жур. жертви от автомобилни катастрофи
the accident took a heavy TOLL of human life злополуката взе много човешки жертви
rent takes a heavy TOLL of one's income наемът поглъща голяма част от доходите

tollable ['touləbl]
a за който се плаща/който се облага с данък

tollage ['toulidʒ]
n плащане на такса/данък, размер на такса/данък

toll-bar ['toulba:]
n бариера на мястото, където се събира такса

tollbooth вж. tolbooth

toll call ['toulkɔ:l]
n междуселищен телефонен разговор

toll-gate вж. toll-bar

toll-house ['toul,haus]
n кантон на бариера, където се събира такса

tollkeeper ['toulki:pə]
n лице, което събира пътни такси и пр

tolu ['toulju:]
n ароматен балсам, добиван от юж. -ам. дърво

toluene ['tɔljui:n]
n хим. толуол

toluol ['tɔljui:n]
вж. toluene

tom [tɔm]
1. мъжко животно, особ. котарак
2. голямо оръдие
Long TOM мор. дълго бордово оръдие
Old TOM силен джин
every T., Dick and Harry презр. кой да е, всеки, всички, кой ли не
TOM o'Bedlam TOM ист. луд просяк/бедняк
TOM and Jerry питие от горещ ром и вода с разбити яйца
TOM Fool глупак

tomahawk ['tɔmə'hɔ:k]
I. n ам. индиан. томахавка
to bury the TOMAHAWK вж. bury
II. 1. удрям/насичам/убивам със секира
2. критикувам унищожително, правя на пух и прах

tomalley [tɔ'mæli]
n тлъстина от омар, от която се прави зелен сос

tomato [tə'ma:tou]
1. домат
2. attr доматен

tomb [tu:m]
1. гроб, гробница
2. надгробен камък/паметник
3. прен. смърт

tombac ['tɔmbæk]
n сплав от мед и цинк, използувана в бижутерията

tombola [tɔm'boulə]
n томбола

tomboy ['tɔmbɔi]
n буйно/палаво момиче, мъжкарана

tombstone ['tu:mstoun]
n надгробен камък/плоча

tomcat ['tɔmkæt]
n котарак

tome [toum]
n том, особ. обемист

tomentose [tou'mentous]
a силно окосмен/мъхнат (за листо и пр.)

tomfool [tɔm'fu:l]
I. 1. глупак
2. палячо, клоун
3. attr глупав, безсмислен, безсъдържателен
II. v държа се като глупак, върша щуротии

tomfoolery [tɔm'fu:ləri]
1. глупаво държане, палячовщина
2. глупави шеги, щуротии

Tommy ['tɔmi]
1. разг. войник, редник
TOMMY Atkins британски войник (прякор)
2. хляб, провизии, носени от работници, или давани им вместо заплащане в пари
3. тех. отвертка, гаечен ключ

tommy-gun ['tɔmigʌn]
n воен. автомат, шмайзер

tommy-rot ['tɔmirɔt]
n разг. глупости, дивотии, щуротии

tomnoddy [tɔm'nɔdi]
n глупак, тъпак

tomorrow [tə'mɔrou]
adv утре
TOMORROW morning утре сутрин (та)
TOMORROW afternoon утре следобед
the day after TOMORROW вдругиден
TOMORROW week след осем дни, ряд. преди шест дни
like there's no TOMORROW sl. без всякаква мисъл/грижа за бъдещето
TOMORROW come never на куково лято

tom thumb ['tɔm'θʌm]
1. Палечко (от приказките), джудже
2. дребно човече, дребно растение, растение джудже

tom tiddler's ground [tɔm'tidləz,graund]
1. детска игра
2. място, където парите се ринат с лопата

tomtit [tɔm'tit]
1. дребно птиченце, особ. синъо синигерче
2. детенце, дребосъче

tom-tom ['tɔmtɔm]
1. примитивен тъпан, удрян с ръка
2. монотонно ритмично барабанене

ton [tʌn]
1. тон (мярка)
long/gross TON 1016 кг
short TON 907 кг
measurement/freight TON 40 куб. фута
displacement TON 35 куб. фута
metric TON 1000 кг
2. TONs of разг. голям брой/количество, маса, множество, много
TONs of people сума народ
TONs of times хиляди пъти
to weigh (half) a TON тежа страшно много
3. sl. 100 лири
4. sl. 100 мили в час (и the TONs)
TON-up boys sl. могоциклетисти, пътуващи със сто мили в час
to do the TONs вдигам скорост 100 мили в час (за мотор)

tonal ['tounəl]
a тонов, тонален

tonality [tɔ'næliti]
1. муз. тоналност
2. изк. цветна гама

tondo ['tɔndou]
n изк. кръгла рисунка, релеф в кръгла форма

tone [toun]
I. 1. тон
2. музикален звук, цял тон
TONE quality/colour тембър
3. тон, глас
in an angry/loving/imploring TONE с гневен/любовен/умолителен глас
4. тон, дух, атмосфера
5. фон. интонация, височина на гласа при произнасяне на сричка, тонично ударение
6. тон, багра, цвят, нюанс, отсенка
7. мед. тонус
II. 1. акордирам, настройвам
2. придавам необходимия/искания тон/багра на
3. фот. придавам (на снимка) даден цвят
tone down намалявам силата на звука (на радио и пр.), смекчавам тоновете (на картина и пр.), намалявам/смекчавам остротата/силата/яркостта и пр. (на чувства, мнение и пр.)
tone in with хармонирам си с, в съзвучие съм/звуча хармонично с, правя да хармонира/да е съзвучно с
tone up засилвам/усилвам звука, засилвам се, усилвам се (за звук), правя по-ярък, подсилвам (цвят, тон), прен. подсилвам, усилвам, оправям се, засилвам се (след боледуване)

tone-arm ['touna:m]
n ост. мембрана на грамофон, тонарм

tone control ['tounkən'troul]
n рад. тон-бленда, регулиране на бленда

tone-deaf ['toundef]
a неразличаващ тоновете

toneless ['tounlis]
1. беззвучен, безизразен, без резонанс, глух
2. прен. безцветен, бездушен

tone-poem ['tounpouim]
n муз. симфонична поема

tong [tɔŋ]
n китайска тайна организация, китайска гилда/дружество

Tonga ['tɔŋgə]
n лека индийска двуколка

tongs [təŋz]
1. маша
2. щипци (за захар и пр.)
3. клещи

tongue [tʌŋ]
I. 1. език
to put out one's TONGUE изплезвам се
with one's TONGUE hanging out жаден, прен. в очакване
to be on everybody's TONGUE всички говорят за мен
to keep a watch on one's TONGUE внимавам какво говоря
to give TONGUE разлайвам се (за хрътка-когато открие следа), прен. казвам гласно, повтарям (обик. нещо чуто)
to wag one's TONGUE дрънкам, дърдоря, говоря непредпазливо
to speek with/put one's TONGUE in one's cheek говоря неискрено/леко иронично
to have a ready/glib TONGUE имам дар слово, умея да говоря
to lose one's TONGUE онемявам, занемявам (от смущение, изненада и пр.)
to find one's TONGUE (again) окопитвам се/идвам на себе си (от изненада и пр.), проговорвам отново
to keep a civil TONGUE in one's head избягвам да говоря грубости
2. готв. език (телешки и пр.)
3. език, реч
mother TONGUE матерен/роден език
4. (нещо с форма на) език, езиче (на инструмент, обувка, тока и пр.)
TONGUEs of flame огнени езици
5. геогр. нос, тесен залив
6. тех. зъб, федер, шип, цапфа
7. процеп на кола, теглич
8. жп. език на стрелка
9. ел. котва
II. v свиря стакато (на флейта и пр.)

tongued [tʌŋd]
a обик. в съчет. с език
sharp TONGUED с остър/зъл език

tongue-tie ['tʌŋ,tai]
n дефект в говора, неразбираема артикулация

tongue-tied ['tʌŋ,taid]
1. с дефект в говора
2. мълчалив, неразговорлив, неспособен да говори от силно смущение/страх и пр., онемял

tongue-twister ['tʌŋtwistə]
n дума/фраза, трудна за бързо и правилно изговаряне, скоропоговорка

tonic ['tɔnik]
I. 1. фон. тонически, тоничен
2. муз. тонически, основен
TONIC sol-fa метод на изобразяване на нотите чрез срички, напр. sol, fa, doh (при солфеж)
3. мед. причиняващ свиване на мускулите
4. мед. тоничен, за усилване, ободряващ, ободрителен
II. 1. фон. сричка с най-високо тоническо ударение
2. муз. основен тон, тоника
3. мед. средство/лекарство за усилване/ободряване
4. нещо, което действува ободрително

tonicity [tə'nisiti]
n мед. тонус

tonight [tə'nait]
adv, n довечера, тази вечер

tonnage ['tʌnidʒ]
1. тонаж, товароподемност
2. пристанищна такса за кораб (спoред тонажа му)

tonne [tʌn]
n метричен тон (1000 кг)

tonometer [tə'nɔmitə]
1. камертон, тонометър
2. уред за измерване на налягане (кръвно, на течности, газове и пр.)

tonsil [tɔnsl]
n анат. сливица
to have one's TONSILs out вадя си/оперирам си сливиците

tonsillar ['tɔnsilə]
a на/от сливиците

tonsillectomy [tɔnsi'lektəmi]
n мед. вадене/опериране на сливиците

tonsillitis [,tɔnsi'laitis]
n възпаление на сливиците, ангина

tonsorial [tɔn'sɔ:riəl]
a шег. бръснарски

tonsure ['tɔnʃə]
I. n обръсване на (част от) главата (на свещенник, монах и пр.), тонзура
II. v обръсвам (част от) косата (на), правя тонзура (на)

tontine [tɔn'ti:n]
n фин. тонтина

tonus ['tounəs]
n мед. тонус

Tony [touni]
a ам. моден, елегантен, шик

too [tu:]
1. също и, освен това, при това, и то
did he come TOO? и той ли дойде? and very nice TOO и то много хубав
2. извънредно много, прекалено, прекомерно, твърде
we were none TOO soon for the train съвсем не бяхме подранили за влака (едва не го изпуснахме)
to have one TOO many напивам се, пия повече, отколкото мога да нося
to have one ticket TOO many имам един билет в повече
I am afraid we are one TOO many боя се, че между нас има един излишен
he was TOO much/разг. one TOO many for me не можах да се справя с него, той излезе по-силен/по-хитър и пр. от мен
TOO good to be true твърде хубаво, за да е истина, невероятно
all TOO soon/quickly прекалено скоро/бързо
TOO much (of a good thing) това е вече прекалено/нетърпимо
I'll he only TOO glad ще се радвам извънредно много
you are TOO kind много сте любезен
TOO-TOO разг. прекалено, крайно

took вж. take

tool [tu:l]
I. 1. инструмент, сечиво, прен. средство
2. тех. нож, струг
3. инструмент за вдълбаване на орнаменти върху кожена подвързия
4. мотив, вдълбан в кожена подвързия
5. прен. оръдие, играчка, маша
II. 1. работя с инструмент
2. дялам (камък), обработвам (метал с нож)
3. правя орнаменти по кожена и пр. подвързия
4. разг. возя (се) бавно с кола (и с along)
5. to TOOL up съоръжавам с инструментални машини (цех и пр.)

toolbag ['tu:lbæg]
n торбичка/кутия/сандъче за инструменти

toolbox ['tu:lbɔks]
вж. toolbag

tooler ['tu:lə]
n каменарско длето

tool holder ['tu:lhouldə]
n подвижно рамо (зъболекарско и пр.)

tool house ['tu:l,haus]
n постройка/барака за съхраняване на инструменти/сечива

tooling ['tu:liŋ]
1. вдълбан орнамент на подвързия
blind TOOLING орнамент без злато
gold TOOLING златен/цветен орнамент
2. обработване (на камък) с длето, обработване (на метал) на струг

tool room ['tu:l,ru:m]
n помещение, особ. в машинен цех за складиране на инструменти

tool shed ['tu:lʃed]
n барака/навес за съхраняване на градински и др. сечива и инструменти

toon [tu:n]
n индийско дърво (Cedrela toona), дървесината на това дърво, използувана за мебели

toot [tu:t]
I. v изсвирвам/избибитвам със сирена/клаксон/рог и пр
II. n изсвирване/избибитване с клаксон и пр

tooth [tu:θ]
I. 1. зъб
a fine set of teeth xyбави/здрави зъби
to have a TOOTH out вадя си зъб
to cast/fling/throw something in someone's teeth упреквам някого/натяквам на някого за нещо
to kick in the teeth разг. отнасям се брутално и с презрение към, предизвиквам (някого)
in the teeth of въпреки, пренебрегвайки, в противодействие с, право срещу (вятъра и пр.)
to fight TOOTH and nail боря се ожесточено, с всички сили и средства
to say something between one's teeth процеждам през зъби
to set one's teeth стискам зъби (и прен.)
long in the teeth стар
to have a sweet TOOTH обичам сладки работи
to pull/draw someone's teeth прен. обезвредявам някого
to get one's teeth into something залавям се здравата с нещо
to sink one's teeth into захапвам, отхапвам, ям
to someone's teeth в очите/лицето на някого
to show one's teeth озъбвам се
2. тех. зъб, зъбец
3. зъб на гребен
II. 1. правя зъбци (на колело и пр.), назъбвам
2. закачам (се), скачвам (се) (за зъбци), скопчвам/сглобявам със зъбци

toothache ['tu:θeik]
n зъбобол
to have a TOOTHACHE боли ме зъб

tooth-billed ['tu:θbild]
a с назъбена човка

toothbrush ['tu:θbrʌʃ]
n четка за зъби

tooth comb ['tu:θkoum]
n гъст гребен (и fine-TOOTH COMB)
to go over/through something with a fine-TOOTH COMB прен. проучвам/изследвам нещо основно/щателно

toothed [tu:θt]
1. зъбат, зъбест, назъбен, зъбчат
2. обик. в съчет.
white/large-TOOTHED, etc. с бели/големи и пр. зъби

toothful ['tu:θful]
n малка глътка (вино и пр.)

tooth-glass ['tu:θgla:s]
n чаша, използвана при миене на зъби

toothing ['tu:θiŋ]
n стена, завършваща с издаващи се навън тухли/камъни за продължаванe на строежа, зъбно зацепване

toothless a беззъб

tooth-mug ['tu:θmʌg]
вж. tooth-glass

toothpaste ['tu:θpeist]
n паста за зъби

toothpick ['tu:θpik]
1. клечка за зъби
2. разг. нож

tooth-powder ['tu:θpaudə]
n прах за миене на зъби

toothsome ['tu:θsəm]
a вкусен, апетитен (и прен.), приятен

toothwort ['tu:θwə:t]
n бот. горска майка (Lathraea)

toothy ['tu:θi]
a с много едри/издадени напред зъби

tootle [tu:tl]
I. 1. свиря тихичко (като) с флейта и пр
2. to TOOTLE along авт. разхождам се/карам бавно за удоволствие
II. n свирене, свиркане

tootsie ['tu:tsi]
1. n ам. разг. сладур (че)
2. sl. проститутка

top [tɔp]
I. 1. връх, най-горна част, горен край, горница (на чорап, обувка и пр.), повърхност
at the TOP of the tree/ladder на върха, на челно място (в професия и пр.) (и прен.)
from TOP to bottom от горе до долу
from TOP to toe от главата до петите
on TOP (of) отгоре (на), върху, веднага след
to be on TOP картu водя играта, пръв съм
to come out (on) TOP излизам пръв, ставам първенец, вземам връх
one thing happened on TOP of another събитията/нещата се трупаха/валяха едно след друго
to go to bed on TOP of one's supper лягам си с пълен стомах
to go over the TOP воен. sl. излизам в атака, започвам решителни действия, правя решителна стъпка
on TOP of it all на всичко/на това отгоре
on TOP of the world разг. на върха на успеха/славата/щастието
2. прен. връх, най-висша степен/точка, първо място, най-високо положение, най-хубавото, най-избраното, човек, заемащ най-високо положение, първенец
at the TOP of one's voice/lungs с пълен глас, колкото ми глас държи
(at the) TOP of one's form/class пръв ученик, първенец на класа
on TOP of one's form в отлична форма
the TOP of the morning (to you) upл. добро (ти) утро
the TOP of the table почетното място на масата
to come to the TOP имам успех, преуспявам, спечелвам слава
to be (the) TOPs отличен/най-добър съм, няма втори като мен
to stay on TOP владея положението, не губя авторитет/власт, оставам в отлична форма/здраве
3. капак, похлупак (на тенджера и пр.), покрив (на кола, минна галерия и пр.)
to ride on TOP (of a bus/train) пътувам на горния стаж (на автобус/влак)
4. мор. марс
5. надземна част (стъбло, листа) на кореноплодно растение
6. кичур (на върха на нещо)
7. pl двете най-високи карти в цвят
8. авт. най-голямата скорост
in TOP на пълна скорост
9. сп. удар на топка над центъра и, тласък на топка с такъв удар
10. рl метални копчета, позлатени и пр. само отгоре
11. горна част на дреха
дреха, нoсена на горната част на тялото
12. top-boot
off the TOP of one's head импровизирано
circus TOP, the big TOP голяма циркова палатка
II. 1. най-горен, връхен
TOP garment връхна/горна дреха
TOP floor най-горен/последен стаж
TOP boy първенец на класа
2. най-голям, най-висок
TOP rung найголям успех, най-високо положение
TOP prices най-високи цени
TOP honours най-високо отличие
III. 1. слагам връх/капак на, покривам върха на
2. отрязвам върха на (дърво, храст и пр.)
3. стигам/издигам се до върха на
4. по-висок съм от, издигам се над, надминавам
to TOP someone by a head повисок съм с една глава от някого
5. прен. надминавам, надвишавам, надхвърлям
and to TOP it all и като капак/връхна всичко, и на всичко отгоре
the sum TOPs L100 сумата надхвърля 100 лири
to TOP one's part изигравам отлично ролята си
6. стоя най-горе/начело на, пръв съм в (списък и пр.)
7. превалям (хълм и пр.)
8. сп. удрям (топка) над центъра и
top off приключвам, завършвам успешно, стр. покривам/завършвам висока сграда
top out отбелязвам приключването на висок строеж с почерпка/речи и пр.
top up доливам/допълвам догоре/до върха (чаша, съд и пр.)
top off
IV. n пумпал

topaz ['toupæz]
n минер. топаз

top-boot ['tɔpbu:t]
n висок ботуш (за езда и пр.)

topcoat ['tɔp'kout]
1. горно палто
2. най-горен/последен пласт/слой/мазилка

top dog ['tɔpdɔg]
n sl. победител, отличен играч/състезател

top-drawer ['tɔpdrɔ:]
1. n най-висок ранг/обществено положение, елит
2. attr високопоставен, виден
she's out of the TOP-DRAWER/is very TOP-DRAWER тя e от много виден произход/с висок ранг/от голяма класа

top-dress ['tɔpdres]
v слагам/разхвърлям тор по почвата, вместо да я разора/разкопая

top-dressing ['tɔpdresiŋ]
1. нахвърлян по почвата тор
2. торене на почвата чрез разхвърляне на тор по нея
3. най-горен слой боя/лак
4. прен. външен ефект, лустро
5. прен. слабо/повърхностно представление

tope [toup]
I. v пия прекалено, пиянствувам
II. n вид малка акула (Galeorhinus galeus)
III. n инд. горичка, особ. от мангови дървета
IV. n будистки храм-паметник, ступа

topee вж. topi

toper ['toupə]
n пияница, пияч

topflight ['tɔpflait]
a разг. най-добър, първокласен

topgallant [tɔp'gælənt]
1. n мор. брамстенга
2. брамсел
3. attr най-горен, най-висок (за мачта и пр.)

top-hamper ['tɔphæmpə]
1. горният рангуот и такелаж на кораб
2. вършина, върхар

top-hat ['tɔphæt]
1. цилиндър (шапка)
2. attr от/за висшата класа

top-heavy ['tɔphevi]
1. чиято горна част е твърде тежка за основата
2. неустойчив, лесно прекатурващ се, прен. несигурен, бързо рухващ

top-hole ['tɔphoul]
a sl. първокласен, превъзходен

tophus ['toufəs]
1. мед. удебеляване на става вследствие на подагра
2. зъбен камък
3. минер. туф

topi ['toupi]
n тропическа каска

topiary ['toupiəri]
n изкуство за подрязване на дървета и храсти в различни причудливо-декоративни форми

topic ['tɔpik]
n тема, въпрос, предмет на разговор/обсъждане
TOPIC of the day въпрос на деня, злободневен въпрос

topical ['tɔpikl]
1. актуален, злободневен, текущ
2. мед. местен, локален

topknot ['tɔpnɔt]
1. зоол. качулка
2. украса от пера, панделки и пр. като част от прическа
3. разг. глава

topless ['tɔplis]
1. без горна част (за дреха), гол до кръста (за човек)
2. поет. много висок, губещ се във висината

top-level ['tɔplevl]
a на високо равнище (политическо и пр.)

top-line ['tɔplain]
a важен (за новина и пр.)

top-liner ['tɔplainə]
n ам. популярен актъор, звезда

top-lofty ['tɔplɔfti]
a разг. надменен, високомерен, надут

topmast ['tɔpma:st]
n мор. стенга

top milk ['tɔpmilk]
n каймак (събран) от мляко, налято в съд

topmost ['tɔpmoust]
a най-горен, най-висок

top-notch ['tɔpnɔtʃ]
a разг. първокласен

topographer [tə'pɔgrəfə]
n топограф

topographic [tɔpə'græfik]
a топографски

topographical [tɔpə'græfikl]
вж. topographic

topography [tə'pɔgrəfi]
n топография

toponymy [tə'pɔnimi]
n ез. топонимия

topper ['tɔpə]
1. разг. вж. top-hat
2. нещо, превъзхождащо всичко останало, чудесен човек/нещо
3. търг. най-хубавите плодове и пр., сложени най-отгоре (за реклама)
4. ам. лек дамски жакет
5. стр. най-горен камък на стена

topping ['tɔpiŋ]
I. 1. по-висок от, надвишаващ
2. разг. чудесен, превъзходен
II. 1. горна част, връх
2. отрязана/отделена горна част/край
3. ам. глазура или друга гарнитура върху сладкиш и пр

topple [tɔpl]
1. залитам, олюлявам се
2. падам, прекатурвам се (и с over)
3. срутвам се, събарям се, строполясвам се, рухвам (и с down)

tops [tɔps]
1. a predic разг. най-добър, най-качествен и пр
2. най-способен, най-известен и пр. (за човек)
he is TOPS in his field той е най-добрият в своята облаcт

topsail ['tɔpseil,tɔpsl]
n мор. марсел

top-sawyer ['tɔpsɔ:jə]
1. най-горният резач в старинна дъскорезница
2. ост. високопоставен човек

top secret ['tɔpsi:krit]
a строго поверителен

top-shaped ['tɔpʃeipt]
a крушовиден, с формата на пумпал

topside ['tɔpsaid]
1. непотопената във водата част на кораб
2. парче говеждо месо от горната част на бута
3. ам. върховна власт
4. горният слой на йоносферата

topsoil ['tɔpsɔil]
n горният пласт на почва

topsyturvidom [,tɔpsi'tə:vidəm]
вж. topsyturviness

topsyturviness [,tɔpsi'tə:vinis]
n пълна бъркотия, хаос

topsyturvy [tɔpsi'tə:vi]
I. a, adv с главата надолу, в пълен безпорядък, наопаки
II. n пълна бъркотия, безпорядък, хаос

top table ['tɔpteibl]
n почетна маса

toque [touk]
1. шапка без периферия, токче
2. зоол. макак

tor [tɔ:]
n възвишение, скалист хълм/връх

Torah ['tɔ:rə]
n староeвр. Мойсеевият закон, петокнижието

torch [tɔ:tʃ]
1. факел, факла (и прен.)
to hand on the TORCH поддържам и предавам факела на знанието и пр.
to carry a/the TORCH for someone възхищавам се от, изпитвам несподелена любов към някого
2. ам. тех. поялна лампа, горелка, бренер
3. електрическо фенерче (и electric TORCH)

torchlight ['tɔ:tʃlait]
n факелно осветление
TORCHLIGHT procession факелно шествие

torchon ['tɔ:ʃən]
n груба ленена дантела с геометрични фигури (и TORCHON lace)

torch-singer ['tɔ:tʃsiŋə]
n певица на сантиментални любовни песни

torch-song ['tɔ:tʃsɔŋ]
n сантиментална песен за несподелена любов

tore вж. tear

toreador ['tɔriədɔ:]
n тореадор

torero [tə'rɛərou]
n тореро

toreutic [tə'ru:tik]
1. a кован, гравиран (за метал), щампосан (за кожа)
2. n рl ковано желязо

torii ['tɔ:rii:]
n порта/вход на японски храм

torment ['tɔ:ment]
I. 1. мъка, мъчение, изтезание
to be in TORMENT мъча се, измъчвам се, страдам
2. причина за/източник на мъка
II. 1. мъча, измъчвам, изтезавам
2. досаждам

tormentil [tɔ:'mentil]
n бот. очиболец (Potentilla tormentilla)

tormentor [tɔ:'mentə]
1. мъчител
2. ам. театр. странична завеса/кулиса
3. ам. покрит екран за поглъщане на ехото при прожекции, звукопоглъщащ екран

torn вж. tear

tornadic [tɔ:'nædik]
a ураганен, стихиен, опустошителен

tornado [tɔ:'neidou]
n (pl-does, -dos) опустошителна вихрушка, ураган, торнадо, прен. буря/ураган от аплодисменти, освирквания и пр

torose ['tɔ:rous]
1. зоол. с подутини/изпъкналости
2. бот. цилиндричен с надебелени части

torpedo [tɔ:'pi:dou]
I. 1. торпила, торпедо
2. експлозивен патрон, ам. петарда, детонатор
3. зоол. електрическо торпедо
4. ам. sl. гангстер телохранител
5. наемен/професионален убиец
II. 1. торпилирам
2. прен. парализирам, парирам
3. унищожавам/разбивам чрез ненадейна атака

torpedo-boat [tɔ:'pi:dou,bout]
n торпедна лодка

torpedo-net [tɔ:'pi:dou,net]
n противоторпедна/противоминна мрежа

torpedo-tube [tɔ:'pi:dou,tju:b]
n тръба за изстрелване на торпили

torpid ['tɔ:pid]
I. 1. вцепенен, бездеен, безчувствен
2. зоол. в състояние на летаргия
3. апатичен, вял, безстрастен, бездушен, безразличен
4. тъп
II. 1. състезателна лодка с осем гребла
2. TORPID s гребни състезания в Оксфорд, обик. между вторите тимове на колежите

torpidity [tɔ:'piditi]
1. вцепененост, безчувственост
2. безразличие, бездушие, вялост
3. тъпота

torpor ['tɔ:рə]
1. вцепененост, неподвижност
2. апатия, затъпялост, тъпота

torquate ['tɔ:kweit]
a зоол. с пръстен от друг цвят около шията

torque [tɔ:k]
1. вита метална огърлица на древните тевтонци, гали и пр
2. физ. усукващ момент, усилие на усукване
3. зоол. пръстен от друг цвят около шията

torrefy ['tɔrifai]
1. книж. изсушавам, пресушавам
2. пържа (метална руда)

torrent ['tɔrənt]
n порой, буен/стремителен поток (и прен.)
the rain falls in TORRENTs пороен дъжд плющи, вали като из ведро

torrential [tə'renʃəl]
a пороен, буен, стремителен

torricellian [tɔri'tʃeliən]
a TORRICELLIAN tube/vacuum торичелиева тръба/празнина

torrid ['tɔrid]
1. жарък, палещ, зноен, изсушен от слънцето
2. прен. горещ, огнен, пламенен
3. силен

torse [tɔ:s]
n хер. гирлянда

torsel [tɔ:sl]
1. конзола за греда
2. спирален орнамент

torsion ['tɔ:ʃən]
1. усукване, завиване, извиване, извъртане (на издънка-за спиране на растежа, на отрязана артерия-за спиране на кръвта)
2. мех. усукване
3. усукана/спираловидна форма
TORSION balance торзионни везни

torsional ['tɔ:ʃənəl]
a предизвикващ/дължащ се на усукване/извиване

torso ['tɔ:sou]
1. туловище, труп
2. изк. торсо
3. прен. незавършена/осакатена работа

tort [tɔ:t]
n юр. закононарушение, даващо право за предявяванена иск

torticollis [,tɔ:ti'kɔlis]
n мед. ревматична болка на шийните мускули, схванат врат, крива шия

tortile ['tɔ:tail]
a завит, усукан, увит, извит

tortilla ['tɔ:'ti:ljə]
n мексиканска царевична питка

tortious ['tɔ:ʃəs]
a юр. закононарушителен

tortoise ['tɔ:təs]
n зоол. костенурка

tortoise-shell ['tɔ:təs,ʃəl]
1. черупка/щит/броня на костенурка, полирана черупка на костенурка за украшения и пр
2. копривна пеперуда, многоцветница (и TORTOISE-SHELL butterfly)
3. котка с кафяви, черни и жълтокафяви шарки/петна (и TORTOISE-SHELL cat)

tortousity [,tɔ:tju'ɔsiti]
1. изкривеност, извитост, усуканост
2. извивка, завой
3. неискреност, заплетеност

tortuosity n заплетеност, непочтеност

tortuous ['tɔ:tjuəs]
1. изкривен, извит, усукан
2. обиколен, лъкатушен, криволичещ
3. неискрен, заплетен, усукан

torture ['tɔ:tʃə]
I. n мъка, мъчение, изтезание
to put to the TORTURE подлагам на мъчение, изтезавам, измъчвам
II. 1. мъча, измъчвам, изтезавам
2. прен. изопачавам, изкривявам, изкълчвам

torturer ['tɔ:tʃərə]
n мъчител, палач

torturous ['tɔ:tʃərəs]
a мъчителен, болезнен

torula ['tɔrjulə]
n (рl-lae) вид квасна гъбичка

torus ['tɔ:rəs]
1. арх. изпъкнала украса на основата на колона
2. анат. гладка закръглена мускулна/костна издатина
3. бот. цветно легло

Tory ['tɔ:ri]
1. член на британската консервативна партия
2. краен консерватор, тори
3. attr консервативен

toryism ['tɔ:riizm]
n консерватизъм

tosh [tɔʃ]
n sl. глупости, празни приказки, дрън-дрън

toss [tɔs]
I. 1. хвърлям (се), мятам (се), подхвърлям, подмятам, хвърлям, изхвърлям (ездача си-за кон), бия се, удрям се, блъскам се (за вълни), повдигам/мятам с рогата си (за бик)
to TOSS a pancake in the air обръщам палачинка във въздуха
2. мятам, отмятам, тръсвам (глава)
3. подхвърлям (монета)
to TOSS for it, to TOSS up хвърлям чоп, решавам с жребий
4. люлея се, клатя се, клатушкам се, олюлявам се, търкалям се
5. разклащам руда в съд, за да отделя по-едрите от по-дребните части
to TOSS oars обръщам веслата нагоре за поздрав
toss about въртя (се), хвърлям (се), мятам (се), подхвърлям
toss aside/away отмятам настрана, отхвърлям
toss off изпивам наведнъж, гаврътвам, нахвърлям/написвам/свършвам набързо, скалъпвам, импровизирам
toss over отказвам се от, отхвърлям
toss up вж. toss1 3., приготвям на бърза ръка (храна и пр.)
II. 1. мятане, хвърляне, подхвърляне, изхвърляне
to take a TOSS бивам хвърлен от кон
2. хвърляне на чоп/ези-тура
3. тръсване/вирване на глава

toss-up ['tɔsʌp]
1. хвърляне на чоп/жребий
2. несигурна работа, съмнително нещо
it's a TOSS-UP whether I will be able to come не e сигурно/не се знае дали ще мога да дойда

tot [tɔt]
I. 1. мъничко детенце (и tiny TOT)
2. разг. малко количество, една глътка (питие)
II. n сума, сбор
III. 1. събирам цифри, пресмятам, изчислявам
2. възлизам (to на)

total [toutl]
I. 1. цял, общ (за сума и пр.)
2. пълен, абсолютен, цялостен, целокупен
in TOTAL ignorance of в пълно неведение за/относно
3. тотален (за война и пр.)
II. n сбор, сума, цяло
grand TOTAL общ/краен сбор
III. 1. събирам, изчислявам
2. възлизам на (и с up)
3. ам. разнебитвам, разбричквам, съсипвам (кола)

total eclipse ['toutli,klips]
n астр. пълно затъмнение

totalitarian [,toutəli'tɛəriən]
a неограничен, тоталитарен

totality [tou'tæliti]
n цяла сума/количество/бройка, цялостност, цялост, целокупност

Totalizator ['toutəlaizeitə]
n тотализатор

totalize ['toutəlaiz]
v събирам, изчислявам общата сума/сбор

totally a напълно

total recall ['toutlri'kɔl]
n способност за ясно запомняне на вcички подробности

totaly ['toutəli]
adv изцяло, като цяло, напълно, съвсем

tote [tout]
I. вж. sl. totalizator
II. 1. мъкна, влача, тегля, вдигам
2. ам. нося оръжие
III. 1. товар
2. голяма пазарска чанта/торба (и TOTE bag)

totem ['toutəm]
n (предмет, служещ за) емблема/символ, тотем

totem pole ['toutəmpoul]
1. стълб, гравиран с изображения и символи (у индиански племена)
2. прен. йерархия

tother ['tʌðə]
pron разг. другият
to tell TOTHER from which разг. шег. различавам/разпознавам единия от другия

totter ['tɔtə]
I. 1. вървя несигурно, залитам, олюлявам се (особ. за прохождащо дете)
to TOTTER to one's feet едва/с мъка се изправям на краката си
2. клатя се, люлея се, нестабилен съм (за сграда), прен. пред рухване съм (за държава, система и пр.)
II. n неустойчиво движение/походка, клатушкане, олюляване

tottery ['tɔtəri]
a залитащ, клатушкащ се, несигурен, неуверен, нестабилен

toucan ['tu:kən]
n ярко изпъстрена юж. -ам. птица с голям извит клюн (Ramphastidae)

touch [tʌtʃ]
I. 1. докосвам/допирам се до, долепен съм до, докосвам леко (клавиш), дръпвам леко (струна)
to TOUCH one's hat to поздравявам (някого) с докосване на шапката си
to TOUCH a match to запалвам с клечка кибрит
I wouldn't TOUCH him/it with a barge-pole/a pair of tongs не искам да имам нищо общо/никакво вземане-даване с него/с това
to be TOUCHed by the King ист. бивам докоснат от краля (за излекуване от скрофула)
2. слагам в уста, вкусвам, хапвам, пия (обик. отрицателно)
I never TOUCH wine не слагам капка вино в устата си
he hasn't TOUCHed food all day не e сложил нищо в устата си/не e ял цял ден
3. стигам/допирам се до
гранича (on с)
to TOUCH the spot правя/намирам точно това, което е нужно, оказвам нужното въздействие, попадам в целта, отговарям на предназначението си
4. меря се/сравнявам се с
no one can TOUCH her in cooking никой не готви по-хубаво от нея
5. засягам, интересувам, свързан съм/имам общо с, имам ефект, оказвам нужното въздействие, справям се с
to TOUCH the spot действувам благотворно, помагам много
your argument doesn't TOUCH the point at issue твоят довод няма нищо общо с въпроса, който разискваме
he just TOUCHed (on) this question той само бегло засегна този въпрос
6. трогвам, вълнувам, засягам, накърнявам честолюбие и пр.
to TOUCH to the heart трогвам дълбоко
to be TOUCHed with remorse/pity изпитвам разкаяние/състрадание
to TOUCH someone on the raw/tender spot, to TOUCH someone home/on the raw засягам някого на болното място, настъпвам го по мазола
7. попарвам, повреждам (леко) (за слана и пр.)
the plants are TOUCHed with the wind растенията леко пострадаха от вятъра
8. размесвам, леко оцветявам
the sky was TOUCHed with pink/gold небето се розовееше/имаше златист оттенък
a smile TOUCHed her lips лека усмивка заигра по устните и
religion TOUCHed with superstition вяра, примесена със суеверие
9. докосвам се до, развивам, справям се с (въпроси, тема на изпит и пр.), получавам (добър) резултат от
nothing I have tried will TOUCH this ink spot нищо от средствата, които опитах, не помага за изчистването на това мастилено петно
10. sl. измъквам пари от/закърпвам някого (for)
he TOUCHed me for ten pounds той изкрънка от мен десет лири
11. получавам, вземам, печеля (надница и пр.)
12. докосвам се/достигам до
the speedometer needle TOUCHed 80 стрелката на скоростомера отбелязваше 80 км в час
he TOUCHed his spurs to his horse той пришпори коня си
13. изпитвам (сплав) с пробен камък, слагам печат върху изпитана сплав
touch at мор. спирам/отбивам се в (пристанище и пр.)
touch down приземявам се, кацам (за самолет), ръгби докосвам топката в мъртво поле
II. 1. осезание, пипане, усещане от пипане
rough/hot, etc. to the TOUCH грапав/горещ и пр. на пипане
the cold TOUCH of the iron студенината на (докоснато) желязо
2. докосване, допиране, допир, контакт (и прен.), общуване, връзка
to have a soft/slimy, etc. TOUCH мек/лигав и пр. съм при докосване
at a TOUCH при (леко) докосване
to be in TOUCH with someone във връзка съм с някого
3. лек пристъп/атака (на болест и пр.), леко вълнение
a TOUCH of flu/indigestion лек грип/стомашно разстройство
a TOUCH of the sun леко слънчасване, замайване от слънце
4. малко количество, мъничко, прен. следа, оттенък, отсенка, нюанс, примес, нотка
a TOUCH of salt мъничко сол
the first TOUCHes of spring първите признаци/полъх на пролетта
a TOUCH of bitterness/envy, etc. нотка на горчивина/завист и пр.
a TOUCH of nature проява на човещина/човешко чувство (често ирон.)
5. щрих
to put the finishing/final TOUCHes to довършвам, доизкусурявам, слагам последните щрихи на
6. маниер, стил, похват, прийом, (майсторска) ръка
a sculpture with a bold TOUCH скулптура, изработена със смел замах
to write with a light TOUCH пиша леко, имам лек стил
a dress with an individual TOUCH about it рокля, в която има вложено нещо индивидуално
the Nelson TOUCH смел начин за справяне с положението (характерен за адмирал Нелсън)
7. муз. туше, удар
8. сп. тъч, територията извън тъчлиниите
9. гоненица (игра)
10. мед. туширане, палпиране
11. sl. измъкване на пари, закърпване, измъкнати пари
he is a soft/easy TOUCH той e човек, от когото лесно могат да се измъкнат пари
the dinner was a two pound TOUCH за обеда ни оскубаха по две лири
12. пробен камък (и прен.), печат върху изпробвана сплав
to put to the TOUCH поставям на изпитание, изпитвам
to win by a TOUCH едва спечелвам, печеля с много мъничко (състезание и пр.)

touchable ['tʌtʃəbl]
a който може да бъде докоснат

touch-and-go ['tʌtʃəngou]
I. a несигурен, рискован, критичен
II. 1. несигурно нещо, рисковано/критично положение
it was TOUCH-AND-GO with him животът му висеше на косъм
2. ам. бързо действие/движение

touch-down ['tʌtʃdaun]
1. ръгби (моментът на) докосване на топката в мъртво поле
2. ав. кацане, приземяване

touched [tʌtʃt]
1. трогнат, развълнуван
2. смахнат, не с всичкия си

touch football ['tʌtʃ'futbɔ:l]
n ам. футбол, при който е позволено събарянето на играча, у когото е топката

touchily ['tʌtʃili]
adv докачливо, раздразнено, сприхаво

touchiness ['tʌtʃinis]
n докачливост, обидчивост, раздразнителност

touching ['tʌtʃiŋ]
I. a трогателен, затрогващ, покъртителен
II. prep ост. книж. за, относно, касателно

touch-line ['tʌtʃlain]
n футб. страничната линия, тъчлиния

touch-me-not ['tʌtʃminɔt]
1. бот. слабонога (Impatiens)
меке (Impatiens balsamina)
2. ам. надменен/резервиран/студен човек, особ. жена/младо момиче

touchstone ['tʌtʃstoun]
1. пробен/лидийски камък
2. прен. пробен камък, критерий, мерило, стандарт

touch system ['tʌtʃ,sistəm]
n машинопис десетопръстна система

touch-type ['tʌtʃtaip]
v пиша на пишеща машина, без да гледам буквите (по десетопръстната система)

touch-typist ['tʌtʃtaipist]
n машинописец, който пише, без да гледа буквите (по десетопръстната система)

touchwood ['tʌtʃwud]
n гнило дърво, прахан

touchy ['tʌtʃi]
1. обидчив, докачлив, много чувствителен, раздразнителен
2. ам. силно избухлив/запалителен

tough [tʌf]
I. 1. жилав, твърд
2. як, здрав, жилав, издръжлив (за човек)
3. упорит, мъчен, труден, тежък
a TOUGH customer прен. размирник, необуздан човек, грубиян
TOUGH policy твърда/безкомпромисна политика
a TOUGH job трудна работа
TOUGH luck! that's TOUGH! (лощ) късмет! неприятна работа! жалко
4. ам. sl. груб, безпощаден, бандитски, престъпен
5. непоправим, закоравял
II. n ам. sl. бандит, гангстер, главорез, опасен хулиган, престъпник

toughen [tʌfn]
1. закалявам (се), заяквам
2. загрубявам, обръгвам

tough-minded ['tʌfmaindid]
a несантиментален, реалистичен

toughness ['tʌfnis]
1. жилавост, якост, здравина, издръжливост
2. трудност
3. упоритост
4. ам. грубост, жестокост, престъпност

toughy ['tʌfi]
n ам. разг. костелив орех (за човек, проблем и пр.)

toupee ['tu:pei]
1. малка перука на темето
2. изкуствено руло/кичур коса към фризура
3. ряд. перчем

tour [tuə]
I. n обиколка, тур, турне, екскурзия, разходка
a TOUR round the world околосветско пътешествие
to make the TOUR of a country обикалям/обхождам страна
to be on TOUR в обиколка/на турне съм
II. v обикалям, обхождам, правя обиколка из, на турне съм в

tour de force ['tuədə'fɔ:s]
n фр. проява на умение/сила/находчивост

tourer ['tuərə]
1. туристическа кола/самолет
2. турист, който прави обиколка с кола

touring ['tuəriŋ]
I. a туристически, екскурзионен
TOURING car кола за екскурзионни обиколки
TOURING party излетници, туристи (група)
II. n (участие в) излет/обиколка и пр

tourism ['tuərizm]
n туризъм

tourist ['tuərist]
1. турист, излетник
2. attr туристически, за туризъм
TOURIST agency бюро за туризъм
TOURIST guide екскурзовод
TOURIST class туристическа/втора класа в параход, самолет и пр.
TOURIST court ам. мотел

tournament ['tuənəmənt]
n спортни състезания, турнир (и ист.)
tennis/chess, etc. TOURNAMENT турнир по тенис/шах и пр

tourney ['tuəni]
n турнир (особ. ист.)

tourniquet ['tuənikei]
n мед. турникет

tousle [tauzl]
1. раздърпвам, разбърквам
2. разрошвам (коса)

tout [taut]
I. 1. предлагам настойчиво, натрапвам (стоки, услуги и пр.)
2. ам. хваля/рекламирам шумно
3. noл. npeнeбp. агитирам, проагитирвам
4. sl. слухтя, дебна, мъча се да се добера до тайни сведения (особ. за конни състезания)
5. давам тайни сведения за конни състезания срещу заплащане
6. ост. шпионирам
II. 1. човек, който натрапва стоки и пр
2. човек, нает да хвали/препоръчва стоки, хотели и пр
3. човек, който събира тайни сведения относно конни състезания и ги дава срещу заплащане
4. пол. пренебр. агитатор

tow [tou]
I. v влача, тегля след себе си (кораб, кола, човек и пр.), влача/тегля (кораб) с въжета от брега, влача мрежа по вода
II. 1. влачене, теглене
to take in TOW вземам на буксир, връзвам и влача след себе си
to have/take someone in/on TOW прен. разг. водя/мъкна/влача някого след себе си, имам постоянно грижата за някого, държа някого под свое покровителство/ръководство, имам винаги някого на свое разположение/под ръка (особ. за обожатели)
2. ам. сп. скивлек (и ski TOW)
3. мор. кораб, взет на буксир, несамоходен кораб, шлеп
4. towing-line
III. n кълчища
TOW coloured светъл (за коса)

towage ['touidʒ]
1. влачене, теглене
2. (такса за) влачене на кораб/шлеп и пр

toward ['touəd]
I. 1. близък, предстоящ
2. послушен
3. способен, схватлив
4. благоприятен, удобен
5. predic който се подготвя/извършва/става
II. 1. към, по посока/направление на
2. към, по отношение на
3. към, около (за време)
TOWARD noon към обед
4. за
to save TOWARD a new car пестя за нова кола

towardly ['touədli]
1. a ост. благосклонен, благоразположен
2. благоприятен, обещаващ

towards [tə'wɔ:dz]
вж. toward

towboat ['toubout]
n буксир, влекач

towel ['tauəl]
I. n кърпа, пешкир, хавлия
face-TOWEL кърпа за лице
to throw/toss in the TOWEL признавам се за победен
TOWEL horse/rack дървена и пр. рамка за окачване на пешкири (в баня и пр.)
TOWEL rail пръчка (обик. метална) до умивалник за окачване на пешкир
II. 1. избърсвам, изтривам/подсушавам с кърпа/пешкир
2. sl. пердаша, напердашвам, налагам

towel-horse n закачалка за кърпа

toweling n хавлиен плат

towelling ['tauəliŋ]
1. хавлиен плат за пешкири/кърпи
2. sl. бой, пердах

tower ['tauə]
I. 1. кула
the TOWER (of London) Лондонската кула
2. крепост, прен. защита, опора
a TOWER of strength утешител, покровител, сигурна опора
3. тех. пилон, мачта
II. v издигам се, извисявам се, стърча (above над) (и прен.), стоя по-високо

towering ['tauəriŋ]
1. много висок, внушителен, извисяващ се
TOWERING height шеметна висота
TOWERING ambition книж. безгранична амбиция
2. яростен, неудържим, ужасен, страшен (за гняв и пр.)

tow-head ['touhed]
n човек с руса/рошава коса

towing-line ['touiŋlain]
n въже/верига за теглене

towingpath ['touiŋpa:θ]
n пътека покрай бряг/канал, от която се влекат кораби

towing-rope ['touiŋroup]
вж. towing-line

tow-line ['toulain]
вж. towing-line

town [taun]
1. град, градче
a man about TOWN светски човек, бонвиван
2. Лондон (и T.)
to live in TOWN живея в Лондон
out of TOWN извън Лондон, в провинцията
3. шотл. селска къща със стопански постройки, селище
4. търговската част/центърът на град
5. главният град в даден район
6. the TOWN жителите на даден град
7. attr градски
the TOWN and gown жителите на града и студентите (в Оксфорд и Кеймбридж)
to go to TOWN рaзг. работя с ентусиазъм, действувам бързо и енергично
sl. забавлявам се, гуляя, разточителствувам
on the TOWN зависим от благотворителността на града, на забавление (театър, концерт и пр.), на гуляй, из нощни заведения и пр

town car ['taunka:]
n ам. автомобил, в който мястото на шофъора е отделено със стъклена преграда

town clerk ['taun,kla:k]
1. секретар на градска корпорация
2. секретар и юрисконсулт на градска корпорация (до 1974 г.)

town council ['taun'kaunsil]
n градски/общински съвет

town councillor ['taun'kaunsilə]
n градски/общински съветник

town crier ['taun'kraiə]
n градски глашатай

townee [tau'ni:]
1. презр. гражданин
2. унив. sl. жител на университетски град, който не е член на университета

town hall ['taun'hɔ:l]
n сграда на градския съвет, кметство

town house ['taun'haus]
n къща в града на човек, който има друга къща/вила/жилище и пр. извън града

town-planning ['taun,plæniŋ]
n арх. градоустройство

town scape ['taunskeip]
n градски пейзаж

townsfolk ['taunzfouk]
1. n събир. граждани
2. жители на даден град

township ['taunʃip]
1. ам. община
2. ам. град
3. ам. район/участък с размер 6 квадратни мили
4. административна единица, по-малка от провинция (в Канада)
5. ист. енория

townsman ['taunzmən]
1. гражданин
2. съгражданин

townspeople ['taunzpi:pl]
вж. townsfolk

townswoman ['taunzwumən]
1. гражданка
2. съгражданка

tow-path ['toupa:θ]
вж. towing-path

tow-rope ['touroup]
1. towing-line
2. ав. гайдроп

tow truck ['toutrʌk]
n ам. авт. аварийна кола

toxaemia [tɔk'si:miə]
1. n мед. отравяне на кръвта
2. повишаване на кръвно налягане при бременност

toxic ['tɔksik]
a отровен, токсичен

toxicant ['tɔksikənt]
1. a причиняващ отравяне
2. n лекарство и пр., причиняващо отравяне

toxicity [tɔk'sisiti]
n отровност, токсичност

toxicology [,tɔksi'kɔlədʒi]
n наука за отровите, токсикология

toxin ['tɔksin]
n токсин

toxophilite [tɔk'sɔfilait]
n книж. любител на/експерт по стрелба с лък, стрелец с лък

toy [tɔi]
I. 1. играчка (и прен.)
to make a TOY of играя си/забавлявам се с
2. дреболия, незначително нещо
3. attr детски, служещ за играчка, малък, мъничък, миниатюрен
TOY trumpet детско тромпетче
TOY dog дребно/галено кученце, дребосъче, мъниче
II. 1. играя си, забавлявам се (with с) (и прен.)
2. държа/въртя разсеяно в ръката си
3. отнасям се нехайно/несериозно с, мисля за/занимава ме нещо не много сериозно
4. флиртувам

toyshop ['tɔiʃɔp]
n магазин за детски играчки

toy soldier ['tɔi,souldʒə]
1. оловно войниче
2. войник от бездействуваща армия

trabeated ['træbieitid]
a арх. изграден с хоризонтални греди/трегери, не със сводове

trace [treis]
I. 1. начертавам, очертавам, скицирам
набелязвам, трасирам (и с out)
2. копирам, прекопирвам, преваждам (и с over)
3. пиша/изписвам бавно/старателно
4. вървя по следите/дирите на, проследявам
he has been TRACEd to London знае се, че e стигнал до/отишъл в Лондон
5. to TRACE back (to) проследявам/връщам се назад (до), издирвам, откривам, намирам
he TRACEs his descent back to the tenth century неговото родословие датира от десетия век
the rumour was TRACEd back to a journalist установило се, че слухът e излязъл от един журналист
6. различавам, виждам, забелязвам, долавям (по следи, белези, признаци, данни и пр.)
7. продължавам пътя си по (пътека и пр.)
II. 1. следа, белег, диря (и прен.)
without a TRACE безследно
to keep TRACE of следя, не изпускам от очи
2. незначително количество, мъничко
3. черта
III. n ремък на хамут
to kick over the TRACEs прен. проявявам непокорство/недисциплинираност/безразсъдство, бунтувам се

traceable ['treisəbl]
a който може да се проследи/открие/издири и пр. (вж. trace)

traceless ['treislis]
a безследен, който не оставя дири

tracer ['treisə]
1. човек, който e проследил/открил/издирил (престъпление и пр.)
2. чертожник, автор на скица/план
3. уред за чертане на фигури върху плат и пр
4. уред за издирване на повреди
5. ам. съобщение, с което се търси изгубено писмо/пратка и пр
6. човек, който издирва изчезнали лица/стоки и пр
7. воен. трасиращ снаряд, трасиращ състав
8. белязан атом, радиоактивен изотоп, изотопен индикатор

tracery ['treisəri]
1. фигура, рисунка, плетеница, декоративен мотив
2. арх. ажурна украса (на прозорци и пр.)

trachea [trə'ki:ə]
n (pl-cheae) анат. трахея

tracheotomy [,treiki'ɔtəmi]
n мед. трахеотомия

trachoma [trə'koumə]
n мед. трахома

trachyte ['trækait]
n минер. трахит

tracing ['treisiŋ]
1. чертане, начертаване, набелязване, очертаване
2. копиране, прекопирване, преваждане, прекопиран чертеж и пр
3. проследяване
4. графически запис, направен от уред (сеизмограф и пр.)

tracing paper ['treisiŋ,peipə]
n копирна хартия
n прозрачна хартия за копиране

track [træk]
I. 1. следа, диря, отпечатък, стъпка
to be on someone's TRACK намирам се по дирите/петите/следите на някого, прен. притежавам данни за поведението/намеренията и пр. на някого
to follow in someone's TRACK вървя по стъпките на някого (и прен.)
to keep TRACK of someone /something наблюдавам зорко/не изпущам от очи някого/нещо, имам представа/осведомен съм за някого/нещо
to lose TRACK of изгубвам следите на, не зная вече какво става с, загубвам представа за
to cover (up) one's TRACKs прикривам следите си
to put upon someone's TRACK насочвам по следите на някого
to make TRACKs (for) разг. запътвам се/заминавам набързо (за), отправям се (към), измъквам се, офейквам
to go back on one's TRACK връщам се обратно, отказвам се от намеренията си
in one's TRACKs sl. веднага, незабавно, още там/на самото място
to have a one-TRACK mind не мога да мисля едновременно за две неща
2. път (и прен.), пътека
to be on the right TRACK на прав път съм
to be off the TRACK сбъркал съм пътя, прен. на погрешен път съм, греша, отклонявам се от въпроса
to go off/keep to the beaten TRACK отклонявам се от/придържам се към установената практика/общоприетите принципи, правя нещо/не правя нищо необичайно
3. посока, направление
4. жп. релей, железопътна линия
to leave/fly the TRACK излизам от релсите, дерайлирам, прен. излизам от установения/утъпкания път
single/double TRACK единична/двойна линия
on/from the wrong side of the (railroad) TRACK ам. в/от бедняшката част на града
5. сп. писта, трек
6. авт. едно от платната (на шосе)
7. писта на магнетофонна лента (със запис), нарез (на грамофонна плоча)
8. sound-TRACK
9. attr листов
10. редица, поредица, ход (на събития, мисли и пр.)
11. тех. направляващо приспособление
12. тех. (звено на) гъсенична верига
II. 1. следя, проследявам
2. вървя (по)
3. косм. проследявам с уреди пътя на (космически кораб, ракета и пр.)
4. sl. пътувам
5. утъпквам (обик. рр)
6. ам. оставям следи/дири (често с up)
he TRACKed dirt over the floor той остави мръсни стъпки по пода
7. движа се точно в дирите на предното колело (за колело)
8. имам определена ширина/разстояние между колелата (за кола, вагон)
9. слагам релси на, снабдявам с релси (обик. в съчет.)
to double-TRACK слагам двойна линия по
10. тегля (кораб) с въже от брега
11. кино, телев. придвижвам (се) (напред) по време на снимане (за камера)
track down издирвам, намирам, хващам, залавям (дивеч, престъпник)
the robbers were never TRACKed down не можаха да открият/заловят крадците, намирам, откривам, попадам на (търсена повреда, човек и пр.)
track out проследявам хода/развитието на

trackage ['trækidʒ]
1. железопътни релcи
2. (такса за) разрешение да се използува жп линия на една компания от друга

tracker ['trækə]
1. човек, който проследява/открива/хваща
2. полицейско куче (и TRACKER dog)
3. човeк, който влачи лодка с въже от брега

track events ['træki,vents]
n атлетика всички видове бягане

tracking station ['trækiŋ,steiʃn]
n станция, която поддържа връзка с космически кораб и пр. чрез радар/радио

tracklayer ['træk,leiə]
n работник, който монтира и поддържа в изправност жп линии

trackless ['træklis]
1. безрелсов
TRACKLESS trolley ам. тролейбус
2. непроходим, девствен (за гора и пр.)

trackman ['trækmən]
1. жп. кантонер
2. сп. бегач

track suit ['træksju:t]
n сп. анцуг

trackwalker ['trækwɔ:kə]
1. вж. trackman
2. вж. tracklayer

tract [trækt]
I. 1. широко/открито пространство, шир (водна, небесна)
2. продължителен/непрекъснат период от време
3. анат. система от органи, тракт
digestive TRACT храносмилателна система
II. 1. брошура, памфлет, особ. с религиозно-поучително съдържание
2. ост. трактат

tractability ['træktə'biliti]
1. послушание, хрисимост, сговорчивост, кротост
2. добра податливост на обработка, ковкост

tractable ['træktəbl]
1. послушен, хрисим, отстъпчив, сговорчив
2. възприемчив, податлив
3. поддаващ се на обработка, ковък, гъвкав

tractate ['trækteit]
n трактат

traction ['trækʃn]
1. теглене, влачене, опъване, изпъване, изтегляне
2. тех. теглене, теглителна/движеща сила
3. мед. тракция
4. тяга
5. ам. градски транспорт

traction-engine ['trækʃn,endʒin]
n влекач, трактор

tractive ['træktiv]
a годен/предназначен да тегли/влачи

tractor ['træktə]
1. трактор, влекач
2. ав. самолет с предно витло

trad [træd]
а, n разг. традиционен, особ. традиционен джаз

trade [treid]
I. 1. занаят, занятие, професия
to follow/carry on/ply a TRADE упражнявам занаят
to put someone to a TRADE давам някого да учи занаят
by TRADE по професия
of a TRADE от една специалност/професия, с еднакви интереси/занимания
2. търговия, търговия на дребно
domestic/home TRADE вътрешна търговия
foreign TRADE външна търговия
TRADE in cotton, cotton TRADE търговия с памук
to be in TRADE търговец/на дребно/собственик на магазин съм
to be in the tea TRADE търгувам с чай
fair TRADE търговия на взаимноизгодни начала
3. sl. контрабанда
4. събир. бранш, търговци, занаятчии от даден отрасъл
5. събир. търговци производители, особ. на спиртни напитки
6. купувачи, клиентела
7. сделка, покупко-продажба
to do a roaring TRADE (in) разг. въртя чудесна търговия, продавам като топъл хляб
8. attr търговски
9. мор. sl. подводниците (като дял на военнuя флот)
10. обик. рl trade wind
II. 1. търгувам (in something с нещо, with someone с някого)
2. неод. използвам користно, злоупотребявам (on, upon, in с)
3. заменям, разменям (for за, с)
4. купувам, пазарувам (at от, в)
5. to TRADE (in) (a car, etc.) заменям (стара кола и пр.) срещу нова (с доплащане)
6. to TRADE off продавам, пласирам, заменям, разменям

trade acceptance ['treidə'kseptəns]
n полица, подписана от купувач на продавач

trade agreement ['treidə'gri:mənt]
n търговска спогодба

trade board ['treidbɔ:d]
n ист. комисия от работници, работодатели и експерти за уреждане на спорни въпроси, регулиране на надниците и пр. (в някои промишлени отрасли)

trade cycle ['treidsaikl]
n редуване на разцвет и криза в търговията

trade disease ['treiddi'zi:z]
n професионално заболяване

trade edition ['treidi'diʃən]
n ам. популярно издание (особ. на учебник и пр.) за широка продажба

trade-in ['treid,in]
n ам. размяна на вещи, замяна на стара вещ с нова с доплащане

trade journal ['treidʒə:nl]
n професионален журнал/списание

trade-last ['treid,la:st]
n ам. разг. размяна на дочути похвали

trademark ['treid,ma:k]
I. 1. фабрична/търговска марка
2. прен. отличителен белег/черта
II. 1. поставям фабрична марка на
2. регистрирам фабрична марка

trade name ['treid,neim]
1. фабрично/търговско име/название на стока
2. име на търговска фирма

trade-off ['treidɔf]
n размяна, трампа (често с известен компромис)

trade price ['treid,prais]
n фабрична/костуема цена, цена на едро

trader ['treidə]
I. 1. търговец, особ. на едро
2. търговски кораб
II. 1. n търговец, търговски параход
2. v търгувам (in)
разменям (for)
TRADE on използувам, злоупотребявам с

trade route ['treid'ru:t]
n търговски път

tradesfolk ['treidzfouk]
вж. tradespeople

trade show ['treidʃou]
n кино закрита прожекция на нов филм за критици, кинодейци и пр

tradesman ['treidzmən]
1. търговец, особ. на дребно
2. собственик на магазин
3. занаятчия

tradespeople ['treidz,pi:pl]
n събир. търговци, търговското съсловие

tradeswoman ['treidzwumən]
n (pl women) търговка

trade union ['treid'ju:niən]
n професионален съюз, трейдюнион (и trades union)

trade-unionism ['treid'ju:niənizm]
n трейдюнионизъм

trade wind ['treid,wind]
n метеор. пасат

trading estate ['treidiŋi'steit]
n индустриална площ/комплекс

trading post ['treidiŋpoust]
n търг. фактория

tradition [trə'diʃn]
1. традиция, стар обичай
2. предание
3. юр. прехвърляне (на имущество)

traditional [trə'diʃənl]
1. традиционен, предаващ се от поколение на поколение, основан на обичай
2. изграден върху предания
3. старомоден, остарял

traditionalism [trə'diʃənəlizm]
n (прeкалено) придържане към/спазване на традициите

traditionalist [trə'diʃənəlist]
n човек, който (прекалено) се придържа към традициите

traditionally [trə'diʃənəli]
adv по традиция, традиционно

traditionary [trə'diʃənəri]
вж. traditional

traduce [trə'dju:s]
v клеветя, оклеветявам, черня, злословя (за)

traducement n клеветене

traducer [trə'dju:s]
n клеветник, злословник

traffic ['træfik]
I. 1. улично движение, движение на хора и превозни средства по пътищата
2. транспорт, съобщения, трафик (и въздушен)
3. транспортна търговия, търговски обмен
4. незаконна търговия
5. attr свързан с движението/транспорта
II. 1. търгувам (in something с нещо), върша търговия, особ. незаконна, прен. търгувам с
to TRAFFIC away one's honour продавам честта си
2. имам вземане-даване/общувам с
3. to TRAFFIC on използвам безскрупулно

trafficator ['træfikeitə]
n авт. мигач

traffic circle ['træfik,sə:kl]
n ам. авт. кръстовище с кръгово движение

traffic cop ['træfik,kɔp]
n ам. разг. регулировчик

traffic island ['træfik,ailənd]
n авт. пешеходно островче

traffic jam ['træfik,dʒæm]
n задръстване на движението

trafficker ['træfikə]
n търговец (обик. неод.)
a drug TRAFFICKER човек, търгуващ с наркотици

traffic light ['træfik,lait]
n и pl светофар

tragedian [trə'dʒi:diən]
1. автор на трагедии
2. трагически актъор, трагик

tragedienne [trədʒi:di'en]
n фр. трагическа актриса, трагичка

tragedy ['trædʒidi]
n трагедия

tragic ['trædʒic]
a трагически, трагичен

tragical a трагичен, трагически

tragicomedy [,trædʒi'kɔmidi]
n трагикомедия

tragicomic ['trædʒi'kɔmik]
a трагикомичен

tragopan ['trægɔpən]
n вид азиатски фазан

trail [treil]
I. 1. влача (се), разпростирам (се) по земята (за дреха и пр.)
2. влача се с усилие/мъкна се след, изоставам от другите
3. влека се (за растение и пр.)
to TRAIL one's coat прен. влека пояса си за кавга, държа се предизвикателно, търся си белята
4. нося (пушка) хоризонтално в готовност за стрелба
5. дебна, следя, проследявам (дивеч и пр.)
6. правя/проправям пътека чрез газене (в трева и пр.)
7. струя (за пушек и пр.)
8. to TRAIL away/off отдалечавам се, влачейки се
9. постепенно се загубвам, заглъхвам (за звук и пр.)
10. сп. губя
II. 1. следа, диря
on the TRAIL of по следите на
to leave in one's TRAIL оставям след себе си/по дирите си
2. път, пътека
3. воен. хоризонтално положение на пушката
4. рило (на лафет)
5. ав. изоставане на бомба спрямо самолета
6. шлейф

trail blazer ['treil,bleizə]
n човек, който проправя път (и прен.), пионер

trailer ['treilə]
1. ремарке (и на лека кола), караван
2. (клонче на) влачещо се растение, мустаче, ластар (на ягода)
3. човек, който върви по дирите на някого/нещо
4. кино, телев. сцени от следващ филм

trailerist ['treilərist]
n ам. човек, които пътува с/летува/живее в кола с ремарке/караван

trailerite ['treilərait]
1. човек, живеещ във фургон
2. trailerist

train [trein]
I. 1. възпитавам, приучвам на добри навици/дисциплина, обучавам
2. тренирам (се), упражнявам (се), подготвям (се)
to be TRAINed at възпитаник/питомник съм на (училище и пр.)
to TRAIN someone for something подготвям някого за нещо
to TRAIN down сп. намалявам теглото си чрез тренировка
3. дресирам (куче и пр.), обяздвам (кон)
4. воен. насочвам оръжие (on, upon към, срещу)
5. насочвам растежа на растение в желаната посока (up, along, against, over)
6. ост. примамвам (away, from)
7. разг. пътувам с влак донякъде (и to TRAIN it)
II. 1. свита, тълпа
2. процесия, кортеж, шествие, върволица, керван, конвой
3. шлейф на рокля
4. опашка на паун и пр
5. воен. обоз
6. нишка, ред, поредица, поток, ход (на мисли, събития и пр.)
7. влак
by TRAIN с влак
8. ост. положение, състояние, ред
to be in good TRAIN наред съм (и прен.), вървя добре
9. следа, диря, последица
(to follow) in the TRAIN of (идвам) като последица/резултат от/на
10. тех. валцов стан
11. тех. зъбна предавка/превод
12. линия от барут и пр., водеща до експлозив в мина и пр.
in TRAIN в пълна готовност

trainband ['trainbænd]
n ист. гражданско опълчение в Англия, особ. в епохата на Стюартите

trained [treind]
1. обучен, трениран, подготвен, квалифициран, дипломиран
2. дресиран, обязден
3. насочен да расте в желаната посока по стена и пр. (за растение)

trainee [trei'ni:]
n човек, когото обучават за дадена работа

trainer ['treinə]
1. тренъор, инструктор, дресъор
2. TRAINER (air-craft) учебен самолет

training ['treiniŋ]
n обучение, тренировка, подготовка, квалификация
to be in TRAINING тренирам, във форма съм, подготвям се за някаква професия, стажувам
to go into TRAINING започвам тренировка (for за)
to be out of TRAINING не съм във форма

training-college ['treiniŋ,kɔlidʒ]
ост. College of Education

training-school ['treiniŋ,sku:l]
1. ост. College of Education
2. ам. професионално училище
3. ам. изправителен институт за малолетни престъпници

training-ship ['treiniŋ,ʃip]
n учебен кораб

train-oil ['trein,ɔil]
n смазочно масло от китова маc

train sickness ['trein,siknis]
n прилошаване при пътуване с влак

traipse [treips]
1. мъкна се, едва се влача
2. ходя без работа, мотая, шляя се
3. влача се по земята

trait [trei]
1. характерна/отличителна черта/белег
2. ряд. елемент, следа
a TRAIT of humour лек елемент на хумор

traitor ['treitə]
n изменник, предател (to на)
to turn TRAITOR ставам предател, извършвам предателство, изменям

traitorous ['treitərəs]
a изменнически, предателски

traitorously a предателски

traitress ['treitris]
ж. р. от traitor

trajectory [trə'dʒektəri]
n траектория

tram [træm]
I. 1. трамвай
2. трамвайни релси
3. трамвайна линия (и TRAM-line)
4. мин. вагонетка
II. 1. пътувам/возя се/отивам с трамвай (и to TRAM it)
2. мин. извозвам с вагонетки
III. n пресукана коприна

tramcar ['træmka:]
n трамвайна кола, трамвай

trammel [træml]
I. 1. ост. мрежа за хващане на птици, риба и пр
2. букаи на кон
3. рl спънки, пречки, прен. окови, вериги, задръжки
4. ам. кука за закачване на котел и пр. в огнище
5. пергел за чертане на елипси, шублер за разчертаване
II. v (-ll-) обик. прен. преча на, спъвам, спирам, ограничавам

tramontana [trа:mɔn'ta:nə]
n студен северен вятър в Адриатическо море

tramontane [trə'mɔntein]
I. 1. намиращ се/лежащ отвъд планината, особ. Алпите
2. прен. чуждестранен, варварски
II. n чужденец

tramp [træmp]
I. 1. стъпвам/крача тежко, тропам
2. ходя/вървя/отивам пеш, бъхтя път (и to TRAMP it)
3. скитам/бродя (из), преброждам
II. 1. скитник, бродяга
2. трудно/уморително пътуване пеш, дълга разходка
to be on the TRAMP скитник съм
3. (шум от) тежки стъпки, тропот
4. малък товарен кораб без определен рейс, трамп (и TRAMP steamer)
5. sl. уличница, проститутка

trample [træmpl]
I. 1. стъпвам тежко
2. тъпча, газя, сгазвам, смачквам с крака
3. прен. погазвам, потъпквам, отнасям се с презрение към (обик. с on)
to TRAMPLE on something сгазвам/стъпквам нещо
to TRAMPLE on someone потискам/тормозя някого
to TRAMPLE down one's feelings потискам/сподавям чувствата си
II. 1. тъпчене, газене, стъпкване, погазване
2. (шум от) тежки стъпки, тропот

trampoline ['træmpɔli:n]
n батуд

tramroad ['træmroud]
1. ам. трамвайни релси
2. мин. вагонетка

tramway ['træmwei]
1. трамвайни релси
2. трамвайна линия

trance [tra:ns]
I. 1. мед. сънно състояние, унесеност, транс
2. екстаз, екзалтация
II. вж. entrance

tranquil ['trænkwil]
a тих, спокоен, необезпокояван

tranquility n спокойствие

tranquilization n успокояване

tranquilizer ['trænkwilaizə]
n мед. успокоително средство

tranquillity [træn'kwiliti]
n спокойствие, тишина

tranquillize ['trænkwilaiz]
v успокоявам (се), утихвам

trans [tra:nz]
pref пpeз, транс, отвъд

transact [trænz'ækt]
1. правя, върша, извършвам, провеждам
2. сключвам търговска сделка, водя преговори, преговарям, търгувам с

transaction [trænz'ækʃn]
1. сделка
2. pl публикувани протоколи от разисквания, доклади за трудове на научно дружество
3. юр. компромисно решение на спор

transalpine ['trænz'ælpain]
1. a намиращ се/разположен отвъд/на север от Алпите
2. n чужденец (не италианец)

transatlantic ['trænzət'læntik]
1. отвъдокеански, трансатлантически, американски
2. ам. европейски

transceiver [træns'i:və]
n рад. приемо-предавателно устройство

transcend [træn'send]
v издигам се над/излизам извън обсега на, надминавам, превъзхождам

transcendence [træn'sendəns]
1. превъзходство
2. фил. трансценденталност

transcendent [træn'sendənt]
1. превъзходен, съвършен, надминаващ/надвишаващ всички
2. намиращ се извън обсега на човешките възприятия
3. фил. намиращ се извън пределите на съзнанието, познанието и опита
4. интуитивен

transcendental [trænsen'dentl]
1. фил., мат. трансцендентален
2. разг. неясен, абстрактен (за стил и пр.)
3. интуитивен, свръхестестевен

transcendentalism [trænsen'dentəlizm]
n трансцендентална философия

transcontinental ['trænzkɔnti'nentl]
a пресичащ континента, трансконтинентален

transcribe [træn'skraib]
1. преписвам, написвам
2. фон., муз. транскрибирам
3. преразказвам/резюмирам писмено
4. възпроизвеждам (стенографски записки)
5. рад. правя/предавам запис

transcript ['trænskript]
1. препис, копие
2. запис

transcription [træn'scripʃn]
1. преписване, копие, препис
2. фон., муз. транскрипция

transect [træn'sekt]
v пресичам, разсичам/разделям напречно

transection [træn'sekʃn]
n напречен разрез

transept ['trænsept]
n арх. напречен неф/кораб на църква, трансепт

transfer [træns'fə:]
I. 1. премествам (from... to... )
2. премествам (се), прехвърлям (се), сменям (влак, пароход и пр.)
3. прехвърлям, предавам (имот и пр.)
4. превеждам (сума и пр.)
5. прен. прехвърлям, пренасям (чувства и пр. -от един човек на друг)
6. преваждам, прекопирвам (чертеж и пр.)
II. 1. преместване, прехвърляне (и служебно)
2. прехрърляне (на имот, право и пр.)
TRANSFER register регистър на прехвърлените имоти/права и пр
3. документ за прехвърляне и пр
4. превадена рисунка/чертеж и пр
5. рисунка/чертеж и пр. за преваждане
TRANSFER ink литографско мастило
6. смяна (на влак и пр.), прекачване, място, където се сменя влак и пр.
TRANSFER ticket билет с прикачване
7. войник, преместен от един полк в друг
TRANSFER fee сума, заплащана при прехвърляне на професионален футболист от един отбор в друг

transferability [træns,fə:rə'biliti]
n прехвърляемост (на имот, права, титла и пр.)

transferable [træns'fə:rəbl]
a който може да се прехвърля

transferee [,trænsfə'ri:]
n лице, на което е преведена сума или прехвърлено нещо

transference ['trænsfərəns]
1. прехвърляне (и служебно)
2. пренасяне, преместване, местене
3. псих. пренасочване на желания, чувства и пр

transferor ['trænsfərə]
n лицето, което прехвърля имот, права, титла и пр

transferrer ['trænsfərə]
1. transferor
2. лице, което копира/преважда, копирач

transfiguration [,træns'figjureiʃn]
1. преобразяване, метаморфоза
2. църк. TRANSFIGURATION Преображение

transfigure [træns'figə]
v обик. pass преобразявам, подобрявам внезапно и поразително

transfix [træns'fiks]
1. пробождам, промушвам, пронизвам, продупчвам
2. приковавам, заковавам, прен. заковавам на място, слисвам, смайвам, вцепенявам, карам да онемее

transfixed v p.p. вкаменен (with)

transfixion [træns'fikʃən]
n вцепеняване, смайване, слисване

transform [træns'fɔ:m]
1. преобразувам, преобразявам, превръщам
2. ел. трансформирам
3. мат., ез. превръщам, трансформирам

transformable a преобразим

transformation [trænsfə'meiʃn]
1. преобразуване, превръщане, преобразяване
to undergo a TRANSFORMATION преобразявам се, превръщам се
2. ел. трансформиране
3. мат., ез. трансформация, трансформиран израз
4. дамска перука, фалшива коса, тупе
5. TRANSFORMATION scene театр. феерия

transformer [træns'fɔ:mə]
1. преобразовател
2. ел. трансформатор

transfuse [træns'fju:z]
1. преливам, правя преливане (на кръв)
2. пропивам/прониквам/нахлувам в
3. предавам, вливам (ентусиазъм и пр.)

transfusion [træns'fju:ʒn]
n преливане (и на кръв), трансфузия
blood TRANSFUSION n преливане на кръв

transgress [træns'gres]
1. престъпвам, нарушавам
2. прегрешавам
3. преминавам отвъд, превишавам границата/мярката
to TRANSGRESS one's competence превишавам функциите/правата си

transgression [træns'greʃn]
1. престъпване, нарушение, простъпка, престъпление
2. грях, прегрешение
3. геол. трансгресия

transgressor [træns'gresə]
1. (право) нарушител
2. грешник

tranship вж. trans-ship

transhumance [træns'hju:məns]
n изкарване на овце и пр. на лятна паша/на друго пасище

transience ['trænziəns]
n мимолетност, краткотрайност, преходност

transient ['trænziənt]
I. 1. преходен, мимолетен, кратък, краткотраен
2. неустойчив
3. ам. разг. приходящ, временен, случаен
II. n ам. разг. приходящ гост (в хотел, пансион и пр.)

transire [træns'airi]
n пътен лист, митническо разрешение

transistor [træn'zistə]
1. ел. транзистор
2. портативен радиоприемник, транзистор (и TRANSISTOR radio/set)

transit ['trænzit]
I. 1. преминаване, превозване
2. търг. превоз
3. астр. преминаване на небесно тяло през меридиана
4. топогр. теодолит (u TRANSIT-compass)
5. attr транзитен, кратковременен, краткотраен, преходен
TRANSIT point физ. точка на преминаване в друго агрегатно състояние
TRANSIT visa транзитна виза
II. v преминавам без прeстой/транзит

transit-duty ['trænzit,dju:ti]
n мито върху транзитни стоки

transition [trən'ziʃn]
n преход, промяна
преходен период, TRANSITION curve мат. преходна крива, TRANSITION tumour израждащ се доброкачествен тумор

transitional [træn'siʒənəl]
a преходен, промеждутъчен, междинен

transitive ['trænzitiv]
a грам. преходен

transitiveness ['trænzitivnis]
n грам. преходност

transitivity [trænsi'tiviti]
вж. transitiveness

transitory ['trænzitəri]
a преходен, краткотраен, временен, моментен, кратък
TRANSITORY action юр. дело, което може да бъде възбyдено във всеки съдебен окръг

translatable [tra:ns'leitəbl]
a преводим

translate [tra:ns'leit]
1. превеждам (се) от един език на друг
this TRANSLATEs badly това трудно се подава на превод
2. обяснявам, тълкувам, изяснявам (поведение и пр.)
3. преобразявам, трансформирам, превръщам (into в)
4. премествам, църк. прибирам в рая, премествам мощите на светия и пр
5. sl. кърпя, преправям от старо

translation [tra:ns'leiʃn]
1. превод, превеждане и пр. (вж. translate)
2. ел. предаване, транслация
3. огъване, поддаване

translator [tra:ns'leitə]
n прeвoдач (обик. превеждащ писмено)

transliterate [trænz'litəreit]
v изписвам думите на един език с буквите на друг език/азбука, транслитерирам

transliteration [,trænzlitə'reiʃn]
n тpaнcлитерация

translocation [trænslɔ'keiʃn]
n преместване, разместване

translucence n прозрачност

translucent [træns'lu:sənt]
1. полупрозрачен
2. прозиращ, прозрачен, бистър

transmarine [trænsmə'ri:n]
a задморски, презмоpски, отвъдморски

transmigrant ['trænz,maigrənt]
n пpeceлник

transmigrate ['trænzmaigreit]
1. преселвам се
2. превъплътявам се (и религиозно)

transmigration [,trænzmai'greiʃn]
1. преселение, преселване
2. превъплътяване, превъплъщение (и рел.)

transmission [trænz'miʃn]
1. предаване
2. радиопредаване, телевизионно предаване
3. тех. трансмисия, предаване
TRANSMISSION case тех. картер на скоростна кутия
4. ам. съобщение

transmit [trænz'mit]
1. предавам (съобщение, пакет, болеcт, титла и пр.), препращам, отправям
2. предавам по наследство (черти на характер и пр.)
3. предавам на поколенията

transmitter [trænz'mitə]
1. предавател, уред/човек, предаващ/изпращащ съобщения, сигнали и пр
2. радиопредавател, микрофон

transmogrify [trænz'mɔgrifai]
v шег. преобразявам магически, преобразявам напълно по външност/характер

transmontane [trænz'mɔntein]
вж. tramontane

transmutation [trænzmju:'teiʃn]
n превръщане, преобразуване, преправяне, видоизменяване, промяна
the TRANSMUTATIONs of fortune превратностите на съдбата

transmute [trænz'mju:t]
v пpoмeням фopмaтa/пpиpoдaтa/същността на, видоизменям, превръщам, претърпявам видоизменение

transoceanic ['trænzouʃi'ænik]
1. отвъдокеански, презокеански
2. прекосяващ/пресичащ океана

transom ['trænsəm]
1. стр. напречна греда, разпънка, трегер, щурц, надотворна греда, щурц, над който има прозорче
2. TRANSOM window

transom window ['trænsəm,windou]
1. n стр. полукръгло прозорче над врата/прозорец
2. прозорец с хоризонтални деления

transonic [træn'sɔnik]
a със/огнасящ се до скорост, близка до скоростта на звука

transparence [træns'pɛərəns]
вж. transparency

transparency [træns'pɛərənsi]
1. прозрачност
colour TRANSPARENCY диахромия
2. диапозитив
3. шег. сиятелство

transparent [træns'pɛərənt]
1. прозрачен, прозиращ, просветляващ
2. прем. явен, очевиден, очебиен
3. ясен, понятен
4. откровен, открит, непристорен

transpierce [træns'pi:əs]
v прониквам от край до край, пронизвам

transpiration [trænspi'reiʃn]
1. бот. отделяне на влага чрез листата
2. пот, потене, отделяне на пот

transpire [træns'paiə]
1. отделям/изхвърлям чрез кожата/белите дробове, отделям се/избивам във вид на капки пот
2. изпотявам се, изпарявам се
3. прен. излизам наяве, ставам известен, бивам разкрит
4. разг. случвам се, ставам

transplant [træns'pla:nt]
1. пресаждам, разсаждам (растения и пр.)
2. мед. правя присадка, присаждам тъкан/орган
3. преселвам, разселвам

transplantation [,trænsplа:n'teiʃn]
n мед. присаждане на жива тъкан/орган, трансплантация

transpolar [,træns'poulə]
a пресичащ/прекосяващ полярните области (за полети и пр.)

transpontine [trænz'pɔntain]
1. отвъдмостов, презмостов, особ. отвъд р. Темза (за южната част на Лондон)
2. блудкаво мелодраматичен

transport ['trænspɔ:t]
I. 1. транспорт, пренасяне, превоз
2. транспортно средство
3. увлечение, изстъпление, възторг, възхищение
she was in TRANSPORTs (of joy) тя бе извън себе си (от радост)
4. ист. заточеник, каторжник
5. attr транспортен
II. 1. пренасям, превозвам, транспортирам
2. депортирам (кaторжник и пр.)
3. увличам, унасям, прехласвам, докарвам в състояние на възторг/опиянение/ужас и пр.
they were TRANSPORTed with joy те бяха опиянени от радост
4. ист. изпращам на заточение отвъд океана

transportation [,trænspɔ:'teiʃn]
1. превоз, транспорт, транспортиране
2. превозно/транспортно средство
3. aм. стойност на превозването
4. aм. билет (трамваен, жп и пр.)
5. ист. изпращане на каторга отвъд океана

transporter [træns'pɔ:tə]
1. транспортъор
2. конвейер
3. подвижен/мостов кран

transpose [træns'pouz]
1. размествам, премесгвам, преобразувам
2. превеждам, трансформирам, перифразирам
3. мат. прехвърлям в другата част на уравнението с обратен знак
4. муз. транспонирам
5. грам. правя промени в словореда

transposition [trænspə'ziʃn]
1. разместване, преместване
2. муз. траспониране

transsexual [træns'sekʃuəl]
n човек с физически белези на единия пол и психологически особености на другия

trans-ship [træns'ʃip]
v (-pp-) мор. жп. прекачвам (се), прехвърлям (се), транcбордирам

trans-shipment [træns'ʃipmənt]
n мор., жп. прекачване, прехвърляне, трансбордиране

trans-sonic вж. transonic

transubstantiation [,trænsəb'stænʃieiʃn]
n peл. преосъществяване

transude [trən'sju:d]
v просмуквам се

transvaal daisy [træns'va:l,deizi]
n бот. гербера (Gerbera jamesoni)

transversal [trænz'və:səl]
1. a напречен, пресичащ, кос
2. n напречна/пресичаща линия, пресечка

transverse [,trænz'və:s]
1. a напречен
2. n напречна линия

transvestism [trænz'vestizm]
n неестествена склонност към обличане на/в дрехи на другия пол

trap [træp]
I. 1. капан, клопка, примка (и прен.)
to lay/set a TRAP (for) слагам/зареждам капан (за)
to walk straight into the TRAP попадам право в капана
2. trap-door
3. апарат за изхвърляне на птици/топки/дискове и пр. за прицел
4. тех. сифон на мивка
5. ряд. филтър
6. лека двуколка на ресори
7. sl. уста
8. sl. полицай, детектив
9. мин. вентилационна врата
II. 1. хващам в капан (и прен.), впримчвам, вкарвам в клопка, поставям капан (и) в/за
to be TRAPped в невъзможност съм да се измъкна/да избягам/да се отърва
to TRAP someone into admission изкопчвам самопризнание от някого чрез умели уловки
2. поставям сифон на, снабдявам със сифон (и)
3. спирам, препречвам/преграждам пътя на (течност, пара, въздушно течение и пр.)
III. 1. моноклинала, трап
2. тъмна еруптивна скала (и trap-rock)
IV. v покривам (кон) с чул

trap-door ['træpdɔ:]
1. капак/отвор в таван/под, люк
2. театр. трап

trapes вж. traipse

trapeze [trə'pi:z]
n спортен (цирков) трапец

trapezium [trə'pi:ziəm]
1. геом. трапец, ам. трапезоид
2. анат. трапецовидна кост

trapezoid ['træpizɔid]
n геом. трапезоид, ам. трапец

trapper ['træpə]
1. ловец, който поставя капани
2. мин. минъор, обслужващ вентилационните отвори

trappings ['træpiŋz]
1. парадна конска сбруя
2. официален костюм, параден мундир
3. прен. украшения, украса, декорация (на служебно помещение и пр.)

trappy ['træpi]
1. разг. изобилствуващ с капани
2. коварен, опасен (особ. за неща)

traps [træps]
n pl разг. лични вещи, дрехи, багаж, партакеши, пъртушини

trapse вж. traipse

trap-shooting ['træp'ʃu:tiŋ]
n cn. стрелба по подвижна цел (изхвърлена от автомат)

trash [træʃ]
I. 1. боклук, смет, остатъци, отпадъци
2. разг. безвкусица, нескопосана работа, буламач, глупост
to talk a lot of TRASH дрънкам врели-некипели
3. събир. изметът на обществото
white TRASH ам. презр. белите бедняци в Южните щати
4. ам. стъбла на захарна тръстика след изстискване
5. клони, съчки, листа от кастрене
II. 1. кастря, окастрям (дърво, храст и пр.)
2. изхвърлям като ненужен

trash-can ['træʃkæn]
n ам. кофа/кошче за отпадъци

trash-ice ['træʃais]
n плаващ лед, натрошен лед, примесен с вода

trashy ['træʃi]
1. долнокачествен, без стойност, долнопробен
2. безплоден, безполезен, ненужен

trass [tra:s]
n минер. трас, пуцолан

trauma ['trɔ:mə]
n (pl traumata, -s) мед. травма, нараняване

traumatic [trɔ:'mætik]
1. мед. травматичен
2. тежък, мъчителен (за преживелици)

travail ['træveil]
I. 1. ост. родилни мъки
2. тежък труд
II. 1. ост. мъча се при раждане
2. книж. напрягам се, правя усилие да създам нещо

travel [trævl]
I. 1. ряд. пътуване, странствуване, път
2. рl пътешествия, описание на пътешествие, пътепис
3. тех. придвижване, ход (на бутало)
4. движение на снаряд в цевта
II. 1. пътувам, пътешествувам
these goods TRAVEL well тези стоки понасят транспорт
2. пропътувам, обхождам, обикалям (и с over), извървявам, вървя по
to TRAVELTRAVEL the road ост. разбойник съм
3. пътувам като търговски пътник (за някого-for, по продажба на нещо-in)
4. движа се, местя се, разпространявам се
5. ровя се из паметта си
6. минавам от предмет на предмет, плъзгам се, рея се (за очи, поглед), обхващам с поглед
7. разг. движа се бързо (по път и пр.)

travel agency ['trævl,eidʒənsi]
n пътническа агенция/бюро

travelled [trævld]
1. много посещаван/използуван
2. с оживен трафик, с голямо движение (за път)
3. много пътувал, видял много страни (за човек)

traveller ['trævələ]
n пътник, пътешественик
TRAVELLER's cheque/aм. check пътнически чек/акредитив
TRAVELLER's clock пътнически часовник в калъф
TRAVELLER's tale разказ за далечни страни, невероятна/измислена история

traveller's joy ['trævləz,dʒɔi]
n бoт. див клематис, повет (Clematis vitalba)

travelling ['trævliŋ]
I. 1. пътуване
2. attr за пътуване, пътнически, пътен (за куфар, облекло и пр.)
TRAVELLING fellowship стипендия за пътуване, свързано с научни цели
TRAVELLING clock малък пътнически часовник/будилник в калъф
II. 1. пътешествуващ, странствуващ
TRAVELLING salesman търговски пътник
TRAVELLING kitchen походна кухня
2. подвижен
TRAVELLING crane тех. мостов кран

travelogue ['trævəlɔg]
n филм/беседа/дописка, описваща пътешествие

traverse ['trævə:s]
I. 1. стр. траверса, напречна греда
2. бариера, преграда, пречка, препятствие
3. юр. отричане, опровержение, отказ
4. воен. хоризонтално насочване
5. криволичещ/лъкатушен/зигзаговиден преход по отвесен скат
6. чупка, остър завой
7. мор. зигзагообразен курс при насрещни ветрове/течения
II. 1. преминавам, прекосявам, пресичам, пропътувам
2. прен. разглеждам/обсъждам основно
3. юр. опровергавам/отхвърлям твърдение
4. завъртам хоризонтално
5. изкачвам се лъкатушно
6. поставям нaпреко

traverser ['trævəsə]
вж. traverse-table

traverse-table ['trævə:s,teibl]
1. жп. подвижна платформа за прехвърляне на локомотиви от една линия на друга, успоредна на нея
2. мор. таблица за определяне на отклонението от курса

travertine ['trævətin]
n минер. шуплест варовик, бигор, травертин

travesty ['trævəsti]
I. n пародия, изопачаване
II. v правя пародия от, изопачавам, окарикатурявам

trawl [trɔ:l]
I. 1. голяма рибарска мрежа завлачене по дъното, трал
2. воен. уред за чистене на мини
II. v ловя риба с влачене на мрежа по дъното на морето

trawler ['trɔ:lə]
1. траулер
2. риболовец
3. миночистaчен кораб

tray [trei]
1. табла, табличка, поднос
2. in pending TRAY контейнер за входяща/изходяща кореспонденция
3. корито
developing TRAY фот. вана за проявяване

treacherous ['tretʃərəs]
1. предателски, неверен, коварен, вероломен
2. несигурен, слаб, криещ опасности

treacherously a коварно, вероломно

treacherousness n вероломство

treachery ['tretʃəri]
n предателство, измяна, подлост, коварство, коварна постъпка

treacle [tri:kl]
1. захарен петмез/сироп, меласа
2. прен. сладникаво ласкателство/тон/глас

treacly ['tri:kli]
1. гъст и сладък, лепкав
2. прен. сладникав, мазен

tread [tred]
I. 1. стъпвам, настъпвам, тъпча
to TREAD under feet прен. тъпча, потъпквам, стъпквам потискам
to TREAD a dangerous path прен. вървя по опасен път, постъпвам рисковано
to TREAD in someone's steps вървя по стъпките/следвам примера на някого
2. вървя, извървявам
to TREAD one's way поет. следвам пътя си
a better man never trod this earth по-добър човек няма/не се е раждал на земята/света
to TREAD lightly прен. действувам внимателно, тактичен съм
to TREAD water плувам изправен
3. ост. накуцвам
4. чифтосвам се с (за птици)
tread down стъпквам, смазвам, унищожавам, потъпквам, потушавам, потискам
tread in натъпквам/натиквам с крак
затъпквам (нeщo в земята)
tread on настъпвам, стъпвам върху
to TREAD on someone's corns/toes прен. настъпвам някого по мазола, засягам го на болното място, оскърбявам го
to TREAD on the neck of стъпвам на шията на, потискам
to TREAD on the gas, to TREAD on it натискам педала, давам газ (и прен.)
tread out газя, тъпча, изстисквам (грозде и пр.) с тъпкане, гася/потушавам (огън) с тъпкане, прен. потъпквам, потушавам (въстание)
tread over кривя, разкривявам (обувките си) при носене
tread under потъпквам, смазвам, унищожавам (неприятел и пр.)
II. 1. стъпка, походка, вървеж, ход
to walk with a measured/heavy TREAD вървя/стъпвам отмерено/тежко
2. шум от стъпки
3. стъпало, стъпенка
4. грапавата нарязана повърхност на автомобилна гума, тех. наплат/шина на колело
5. звено на гъсенична верига
6. ширина на хода, коловоз, релей
7. ост. чифтосване (при птици)

treadle [tredl]
I. n тех. педал
II. 1. натискам педал
2. задвижвам/задействувам (машина и пр.) чрез педал

treadmill ['tredmil]
1. механизъм, задвижван чрез ходене
2. ист. работа с такъв механизъм като наказание, прен. каторга
3. прен. монотонна/еднообразна/неблагодарна работа, бъхтене, блъскане

treason [tri:zn]
n измяна, предателство
high TREASON държавна измяна

treasonable ['tri:zənəbl]
a изменнически, предателски

treasure ['treʒə]
I. 1. книж. съкровище, богатство (и прен.), имане
2. прен. ценност, ценна вещ, находка
3. високо ценен/любим човек
II. 1. трупам, скътвам (up)
2. пазя, запазвам, съхранявам (up)
3. ценя високо, милея за, лелея

treasure-house ['treʒəhaus]
1. съкровищница
2. ковчежничество

treasure-hunt ['treʒəhʌnt]
1. търсене на съкровище
2. игра на търсене на съкровище

treasurer ['treʒərə]
n касиер, ковчежник (особ. на клуб, дружество и пр.)
Lord High TREASURER ист. държавен кралски ковчежник

treasure trove ['treʒə,trouv]
n случайно открито съкровище, ценна находка (и прен.)

treasury ['treʒəri]
1. съкровищница
2. ковчежничество, хазна
TREASURY note съкровищен билет, бон
TREASURY bench мястото на министрите в Английския парламент
Lords of the TREASURY съвет, отговарящ за държавната хазна/съкровище, състоящ се от министър-председателя, министъра на финансите и още трима или петима членове
First Lord of the TREASURY министър-председател
Secretary of the TREASURY ам. министър на финансите

treat [tri:t]
I. 1. отнасям се към, държа се с/към, третирам
to TREAT someone white ам. отнасям се към някого честно и справедливо
2. подлагам на действието на
обработвам, третирам, действувам върху (with с)
3. разглеждам, разработвам, третирам, изяснявам, занимавам се с
4. лекувам, церя (for)
5. черня, угощавам
to TREAT someone to something черпя/почерпвам някого с нещо
to TREAT someone to a concert, etc. водя някого на концерт и пр.
to TREAT oneself to an ice почерпвам се/купувам си/изяждам един сладолед
6. преговарям (with)
7. разисквам, засягам (of)
the book TREATs of poetry книгата e върху/разглежда поезията
8. мин. обогатявам
II. 1. черпня, почерпка, угощение
to give oneself a TREAT позволявам си една почерпка
to stand TREAT плащам за почерпка, черпя, гощавам
it's my TREAT аз черпя/плащам за почерпката
2. голямо удоволствие, наслада, неочаквана радост
3. уч. излет, екскурзия, пикник

treatise ['tri:tiz]
n тратктат, монография

treatment ['tri:tmənt]
1. обноска, държане, отношение
2. разработка, начин на разглеждане, трактовка
3. обработка, манипулация
4. лекуване, лечение
to undergo a TREATMENT for ulcer лекуват ми язвата
(patients) under TREATMENT (болни) на лечение
the (full) TREATMENT разг. обичайният начин за справяне с някого/нещо
5. мин. обогатяване

treaty ['tri:ti]
1. договор
TREATY port открито по договор пристанище (особ. в Далечния Изток)
2. ост. водене на преговори
to be in TREATY for преговарям (с някого) за

treble [trebl]
I. 1. троен, утроен, трикратен
TREBLE figure тризначно число
2. муз. дискантов, сопранов
TREBLE voice сопрано
TREBLE clef ключ сол
II. 1. тройно количество
2. муз. дискант, сопрано
3. висок (детски) глас
shrill TREBLE остър/креслив глас
III. v утроявам (се)

trecento [trei'tʃentou]
n италиански стил в изкуството и литературата от XIV в

tree [tri:]
I. 1. дърво
to grow on TREEs прен. имаме в голямо изобилие навсякъде/под път и над път
TREE of heaven бот. декоративно азиатско дърво (Alianthus)
up a TREE разг. в безизходно положение, натясно
2. родословие, потекло (u family/genealogical TREE)
3. тех. вал, ос
4. ряд. стойка, подпора, калъп за обуща
5. sl. ост. бесилка, кръст, особ. този, на който е бил разпънат Христос
II. 1. (подгонвам и) принуждавам да се качи на дърво, прен. поставям в затруднено положение, имам надмощие
2. укривам се/намирам убежище на дърво
3. разтягам (обувка) на калъп

tree-creeper ['tri:,kri:pə]
n зоол. дърволаз (птица) (Certhiidae)

tree-dozer ['tri:douzə]
n булдозер за поваляне на дървета

tree-fern ['tri:fə:n]
n бот. висока тропическа папрат

tree-frog ['tri:frɔg]
n зоол. зелена/дървесна жаба

tree-line ['tri:lain]
вж. timber-line

treenail ['tri:neil]
n гвоздей от дърво, дюбел, дибла

tree peony ['tri:'pi:əni]
n китайски божур (храст)

tree sparrow ['tri:,spærou]
1. малко врабче (Passer montanus)
2. ам. голямо врабче (Spizella arborea)

tree-toad ['tri:toud]
вж. tree-frog

trefoil ['trefɔil]
n трилистник, трилистна детелина, арх. детелинов лист като орнамент

trek [trek]
I. 1. пътувам с волска кола
2. преселвам се
3. пътувам дълго и мъчително
II. 1. пътуване с каруци, теглени от волове
2. бавно и мъчително преселване
3. дълго и мъчително пътуване

trekker ['trekə]
1. човек, пътуващ с волска кола
2. преселник

trellis ['trelis]
I. n дървена рамка/решетка (особ. за увивни растения)
TRELLIS vine асма
II. v пускам увивно растение да върви по рамка/решетка

trelliswork ['treliswə:k]
n дървена/метална и пр. решетка

trematode ['tremətoud]
n паразитен плосък червей
метил (и TREMATODE worm)

tremble [trembl]
I. v треперя, треса се, трептя, вибрирам
to TREMBLE in every limb треперя като лист, цял треперя
to TREMBLE with fear/anger, etc. треперя от страх/яд и пр.
to TREMBLE at the thought of изтръпвам/потръпвам при мисълта за
I TREMBLE for his safety боя се да не му се случи нещо/че го грози опасност
II. n треперене, тресене, трепет
all of a TREMBLE разг. цял треперещ, силно уплашен/развълнуван
there was a TREMBLE in her voice гласът и беше треперлив (от вълнение, страх и пр.)

trembler ['tremblə]
n ел. прекъсвач

trembling ['trembliŋ]
I. a треперещ, трептящ, вибриращ, треперлив
TREMBLING poplar бот. трепетлика (Populus tremula)
II. n треперене, трептене, трепет
in fear and TREMBLING цял треперещ, в трепетно очакване
TREMBLING fit пристъп на нервна треска

trembly ['trembli]
a разг. треперещ, треперлив

tremendous [tri'mendəs]
a огромен, страхотен, страшен, ужасен

tremendously a ужасно, извънредно

tremolo ['treməlou]
n муз. тремоло

tremor ['tremə]
I. 1. треперене, трептене, потръпване, трепет
2. леко земетресение/трус
II. v треперя, трептя, вибрирам

tremulous ['tremjuləs]
1. треперлив, треперещ
2. плах, боязлив, несигурен, колеблив
3. трепетен, възбуден, свръхчувствителен

trench [trentʃ]
I. 1. окоп
pl защитни окопи
2. изкоп, ров, канавка, канал, траншея
3. ост. просека
4. рl предна бойна линия
II. 1. копая окопи, окопавам
2. риголвам
3. прорязвам (с брaздa и пр.)
4. посягам върху (права, спокойствие и пр.) (upon)
5. гранича (on, upon с)
his answer TRENCHes on insolence отговорът му граничи с нахалство

trenchancy n решителност

trenchant ['trentʃənt]
1. остър, режещ
2. рязък, язвителен, критичен, решителен, ясно изразен, осезаем, сбит и изразителен (за стил)

trench coat ['trentʃkout]
n (войнишко) непромокаемо палто с подвижна подплата и колан, тренчкот

trencher ['trentʃə]
I. n копач на окопи, машина за копане на окопи/траншеи/ровове
II. 1. дъска за рязане на хляб и пр
2. ост. копаня
TRENCHER companion сътрапезник
3. разг. официална квадратна академична шапка (и TRENCHER cap)

trencherman ['trentʃəmən]
n (pl-men) човек с апетит
a good/bad TRENCHERMAN човек, който яде много/малко

trenchfoot ['trentʃfut]
n заболяване на краката от продължително стоене във влажни окопи

trench mortar ['trentʃ,mɔ:tə]
n воен. минохвъргачка, миномет

trench warfare ['trentʃ,wɔ:fɛə]
n окопна/позиционна война

trend [trend]
I. n тенденция, склонност, насоченост, уклон, насока на развитие
to set the TREND въвеждам/диктувам модата
II. 1. клоня, вземам направление
2. отклонявам се в някаква посока/направление (to, toward)

trepan [tri'pæn]
I. 1. хирургически цилиндричен трион, трепан
2. инструмент за пробиване на cкали
II. 1. мед. правя трепанация
2. пробивам дупка за заряд
III. 1. залъгвам
2. излъгвам, изигравам, измамвам
IV. n капан, уловка, примамка, трик

trepanation [trepə'neiʃn]
n мед. трепанация

trepang [tre'pæŋ]
n зоол. морска краставица

trephine [tre'fi:n]
I. n мед. подобрена форма на трепан
II. v правя трепанация

trepidation [trepi'deiʃn]
1. трепет
2. треперене
3. тревога, безпокойство

trespass ['trespəs]
I. 1. юр. простъпка, нарушение на граница на владение/на права и пр
2. злоупотреба (on с)
3. църк. прегрешение, грях
II. 1. нарушавам граници
влизам в чужд двор/къща и пр. (on, upon)
no TRESPASSing! влизането без разрешение е забранено
2. провинявам се, извършвам простъпка
3. злоупотребявам (on, upon с)
4. престъпвам (against)
5. църк. прегрешавам, съгрешавам

trespasser ['trespəsə]
1. нарушител на неприкосновеността на граница/владение и пр., бракониер
2. юр. правонарушител
3. рел. грешник

tress [tres]
1. кичур/букла/плитка коса
2. pl коси/плитки на момиче/жена

tressed [trest]
a със сплетена на плитка коса
golden TRESSED със златоруси плитки

trestle [tresl]
1. (дървено) магаре за подпорка и пр
2. подпора на рамков мост (u TRESTLE-work)

trestle-board n чертожническа маса

trews [tru:z]
n pl с гл. в sing тесни карирани панталони

trey [trei]
n тройка (на зар, картu)

triable ['traiəbl]
1. юр. подсъден
2. който може да бъде изпитан/изпробван

triad ['traiəd]
I. 1. тройка, триада
2. муз. тризвучие, рел. троица, триединство
II. a хим. тривалентен

triage ['traiidʒ]
n сортиране, сортировка

trial ['traiəl]
1. изпитание, опит, проба, изпробване
on TRIAL на/за/при изпробване
TRIAL and error опитване на различни методи, за да се получи желаният резултат
to give someone /something a TRIAL опитвам/изпробвам/изпитвам някого/нещо
to put on/to TRIAL изпробвам, подлагам на изпробване
TRIAL of изпитване/изпробване на (cuла, търпение и пр.)
2. attr пробен (за noлет, поръчка, брак и пр.)
3. сп. опит, предварително състезание
4. прен. неприятно/досадно нещо, трудност, несгода, изпитание
his deafness is a great TRIAL to him глухотата му e голямо бреме за него
he is a great TRIAL to his parents той създава големи неприятности на родителите си
5. съдебно дирене, процес
state TRIAL съд на политически/държавни престъпници
civil TRIAL гражданско дело
criminal TRIAL углавно дело
to be/go on TRIAL (for), to stand (one's) TRIAL подсъдим съм, съдят ме (за)
to bring to TRIAL, to put on TRIAL, to put/bring up for TRIAL давам под съд, съдя (някого)

trial ballon ['traiəlbə'lu:n]
1. балон за проучване на въздушните течения и пр
2. прен. проучване на общественото мнение по различни проблеми

triangle ['traiæŋgl]
1. триъгълник (и прен.)
2. уред/инструмент с форма на триъгълник
3. група от трима души/три неща

triangular [trai'æŋgjulə]
1. триъгълен
2. включващ/отнасящ се до три групи, трима души и пр

triangulate [trai'æŋgjuleit]
1. оформям като триъгълник
2. разделям на триъгълници
3. геол. триангулирам

triatomic [traiə'tɔmik]
1. a хим. триатомен
2. тривалентен

triaxial [trai'æksiəl]
a геом., тех. триосен

tribal [traibl]
a племенен, родов

tribe [traib]
1. племе, род, коляно
2. биол. родов вид, подраздел
3. разг. компания, тайфа, група
4. пренебр. клика, шайка

tribesman ['traibsmən]
1. член на племе, туземец
2. член на род, роднина, сродник

tribrach ['traibræk]
n проз. трибрахий

tribulation [,tribju'leiʃn]
премеждие, изпитание, мъка, скръб, злочестина

tribunal [trai'bju:nəl]
1. съд, съдилище, трибунал, арбитражен съд
2. място/кресло на съдия
3. народна комисия
4. църк. изповедалня

tribunate ['tribjunit]
n длъжност на трибун, трибунат

tribune ['tribju:n]
I. 1. ист. трибун
2. прен. народен трибун
II. 1. естрада, трибуна
2. владишки трон
3. амвон

tributary ['tribjutəri]
I. 1. който плаща данък
2. подчинен, зависим
3. допълнителен, спомагателен, второстепенен
4. приточен, постъпващ
II. 1. данъкоплатец
2. васална държава
3. приток

tribute ['tribju:t]
1. данък, налог, дан
to pay TRIBUTE to хваля, поднасям почитанията си/отдавам почит на
floral TRIBUTEs поднасяне на цветя (на артист, юбиляр и пр.)
to pay the TRIBUTE of a tear проливам сълзи (за някого)
2. подвластност, подчинение
3. лепта

tricar ['traika:]
n автомобил с три колела

trice [trais]
I. n миг, момент
in a TRICE в миг, мигновено, веднага
II. v мор. притягам, привързвам (платно) (обик. с up)

tricentenary [traisen'ti:nəri]
вж. tercentenary

triceps ['traiseps]
n анат. триглав мускул, трицепс

trichina [tri'kainə]
n (pl-ae) зоол. трихина (чревен паразит)

trichinosis [triki'nousis]
n мед. трихиноза

trichord ['traikɔ:d]
n триструнен музикален инструмент

trichotomy [trai'kɔtəmi]
n делене на три части/елемента/класа

trichromatic [,traikrɔ'mætik]
a трицветен

trick [trik]
I. 1. хитрост, измама
a dirty/dog's/mean/nasty/shabby/scurvy TRICK мръсен номер, долна/гадна постъпка, подлост
to play/serve someone a TRICK измамвам/изхитрявам/изигравам някого
you shall not serve that TRICK twice този номер втори път няма да мине
he knows a TRICK or two, he's up to every TRICK разг. той не e вчерашен, знае ги всякакви, изпечен е, бива си го
how's TRICKs? sl. как си? как вървят работите? to do the TRICK свършвам работа
to play a (dirty) TRICK on someone изигравам (мръсен) номер на някого
a TRICK worth two of that разг. по-добър начин/средство от този/твоя
the TRICKs of the trade похвати, шмекерии (търговски, занаятчийски и пр.)
2. фокус, трик, проява на умение/ловкост
TRICK film мултипликационен/анимационен/рисуван филм, трикфилм
TRICK lock секретна ключалка с шифър
3. шега, номер, дяволия, магария
TRICKs of fortune превратности на съдбата
you have been up to your old TRICKs ти пак започна старите си номера
to be up to someone's TRICKs мога да се справя с/разбирам номерата/дяволиите на някого
4. илюзия, измама
a TRICK of vision оптическа измама
5. особеност, характерност
странна привичка, маниерност, ексцентричноcт
6. цака, леснина
to get/learn the TRICK of it хващам/научавам му цаката/хватката
to do the TRICK sl. намирам му колая, свършвам работата, постигам целта си
7. карта ръка, взятка
8. мор. смяна при кормилото
to have/stand/take one's TRICK at the wheel дежуря на кормилото
9. ам. дреболия, джунджурийка
рl партакеши
II. 1. измамвам, изигравам, излъгвам
to TRICK the truth out of someone научавам с хитрост истината от някого
2. разг. труфя, украсявам (out, up)

trickery ['trikəri]
n измама, мошеничество, хитрина

trickle [trikl]
I. 1. капя, процеждам се, струя бавно, едва-едва тека (за течност)
2. прен. движа се/идвам бавно
the news TRICKLEd out новината постепенно се разчу
3. чезна, губя се, загубвам се his enthusiasm TRICKLEd away постепенно ентусиазмът му се изпари
II. 1. капене, тънка струйка, бавно струене, прен. бавно и недостатъчно снабдяване
TRICKLE charger ел. уред за бавно и продължително зареждане на акумулатор от мрежа
2. малко количество/брой

trickster ['trikstə]
1. мошеник
2. фокусник

tricksy ['triksi]
1. шеговит, игрив
2. изкусен, ловък
3. капризен, мъчен, труден за боравене
4. ост. стегнат, спретнат

tricky ['triki]
1. измамнически, мошенически
2. зъл (за животно)
3. сложен, труден, криещ опасности
4. ловък, съобразителен, остроумен, лукав, хитър
5. пакостлив

tricolour ['trikələ]
1. a трицветен, трибагрен
2. n трибагреник, триколъор
the TRICOLOUR френското знаме

tricorn ['traikɔ:n]
1. с три рога
2. подвит от три страни, триъгълен (особ. за шапка)

tricot ['trikou]
n трико (материя)

tricycle ['traisikl]
1. велосипед на три колела
2. триколка

trident ['traidənt]
n тризъбец

tridimensional [traidi'menʃənl]
a с/имащ три измерения

tried [traid]
a добре изпитан/изпробван, сигурен (за рецепта и пр.)

triennial [trai'eniəl]
I. 1. ставащ/случващ се през три години
2. траещ три години
II. 1. нещо, което се случва всеки три години
2. тригодишнина
3. три години
4. бот. тригодишно растение

triennially a на три години веднъж

trier ['traiə]
1. човек, който обича да опитва/изпробва
2. дегустатор

trifacial [trai'feiʃəl]
вж. trigeminal

trifle [traifl]
I. 1. дреболия, незначително нещо, незначително количество, мъничко
a TRIFLE леко, малко нещо
he seems a TRIFLE annoyed той изглежда пораздразнен, леко отегчен
it's no TRIFLE това не е шега работа/дребно нещо
to give someone a TRIFLE давам някому бакшиш/нещичко
2. дребна сума, малко пари
it will cost me only a TRIFLE това ще ми струва съвсем малко пари
3. вид сладкиш със сметана плодове и пр
4. вид месинг
II. 1. прахосвам, губя, пропилявам (време, пари и пр.) (away)
2. отнасям се несериозно/нехайно/пренебрежително, играя си (with с)
he is not the man to be TRIFLEd with с него шега не бива
3. въртя, пипам, играя си небрежно (с предмет)
to TRIFLE with one's food ям едва-едва, побутвам яденето отсам-оттам
to TRIFLE with the arts дилетант съм в изкуството

trifler ['traiflə]
n несериозен/лекомислен/неискрен човек, развейпрах

trifling ['traifliŋ]
a дребен, незначителен, маловажен, нищожен
it's no TRIFLING matter това е сериозно/важно нещо

trifocal [trai'foukəl]
a опт. трифокален

trifoliated [trai'foulieitid]
1. бот. трилистен
2. арх. украсен с трилистници

triform ['traifɔ:m]
a имащ три форми/тела/деления

trig [trig]
I. v (-gg-) спъвам, спирам, подпирам, запирам, задържам (колело и пр.)
II. a спретнат, стегнат, издокаран, пременен

trigeminal [trai'dʒeminəl]
a анат. троен (за нерв)

trigger ['trigə]
I. n спусък на пушка
to pull the TRIGGER дърпам спусъка, спускам ударника, прен. привеждам/пускам в движение
easy on the TRIGGER ам. избухлив, сприхав, лесно възбудим
quick on the TRIGGER бързо реагиращ, импулсивен
to have a finger on the TRIGGER прен. във властта ми е да заповядам започване на война
TRIGGER happy разг. винаги готов да стреля по някого/по нещо, горящ от желание да започне бой/война
II. v натискам спусъка
прен. започвам, ускорявам (процес) (и с off)

trigonometrical [,trigɔnə'metrikl]
a тригонометричен

trigonometry [trigə'nɔmitri]
n тригонометрия

trihedral [trai'hi:drəl]
a геом. тристранен

trike [traik]
разг. tricycle

trilateral [trai'lætərəl]
a геом. тристранен

trilby ['trilbi]
1. вид мъжка мека шапка (и TRILBY hat)
2. pl sl. крака, ходила

trilinear [trai'liniə]
a геом. трилинеен

trilingual [trai'lingwəl]
a триезичен, (говорещ) на три езика

trill [tril]
I. 1. муз. трели, тремоло
2. треперливо чуруликане на птица
3. фон. вибриращ звук r
II. 1. извивам трели
2. фон. произнасям звука r с вибрация

trillion ['triliən]
n трилион (1 и 18 нули)
ам. билион (1 и 12 нули)

trilobate [trai'loubeit]
a бот. триделен (за листа)

trilogy ['trilədgi]
n трилогия

trim [trim]
I. a чист, спретнат, кокетен, подреден, уреден, стегнат, издокаран
a TRIM figure стегната/елегантна фигура
a TRIM garden добре подредена/поддържана градина
II. 1. нареждам, подреждам, стягам
to TRIM someone /oneself стягам (се), издокарвам (се)
2. подрязвам, подкастрям, подстригвам
to TRIM one's nails правя си маникюр
to have one's hair TRIMmed подстригвам косата си
3. одялвам, заглаждам
4. подрязвам, почиствам (фитил)
5. украсявам, гарнирам (дреха)
6. мор. уравновесявам, разпределям правилно (товара на кораб), подреждам (платната), прен. полит. лавирам, нагаждам се, приспособявам се
to TRIM the sails to the wind обръщам се според посоката на вягъра (и прен.)
7. разг. смъмрям, скастрям
8. измамвам, изигравам
III. 1. спретнатост, подреденост, изправност
2. готовност
in TRIM в добро състояние (и здравословно), мор. в добър ред
an athlete in perfect TRIM атлет в отлична спортна/състезателна форма
in fighting TRIM в бойна готовност
in flying TRIM ав. готов за излитане/стартиране
3. облекло, външен вид
in sorry TRIM в жалък вид, в окаяно състояние
4. (начин на) подстригване
5. мор. балансиране на кораб
6. ам. корниз, перваз

trimester [trai'mestə]
n триместър, тримесечие

trimeter ['trimitə]
n проз. триметър

trimly a спретнато

trimmer ['trimə]
1. човек, който подрежда и пр. (вж. trim)
2. нагаждач, приспособленец, опортюнист
3. машина за одялване на трупи
4. стр. междуетажна преграда, гредоред
5. огняр (и coal-TRIMMER)

trimming ['trimiŋ]
1. обик. pl украшение, гарнитура, принадлежности
2. очистване, прочистване, подкастряне, подстригване
TRIMMING-axe брадвичка за кастрене на клончета
3. рl изрезки, отрезки
4. почистване, поправяне, затягане
5. разг. смъмряне, скастряне, бой

trimness n спретнатост

trine [train]
1. a троен, трикратен
2. n тройка, троица, трио

trinitrotoluene [trai,naitrou'tɔljuin]
n хим. тринитротолуол, тротил (обик. TNT)

trinitrotoluol [trai,naitrou'tɔljuəl]
вж. trinitrotoluene

trinity ['triniti]
1. n рел. Светата троица
TRINITY Sunday Света троица (празник)
2. триединство
TRINITY House английско сдружение на лоцманите
TRINITY Brethren членовете на това сдружение
TRINITY term летен семестър

trinket ['trinkit]
n дреболийка, дребно украшение, евтино бижу, дрънкулка

trinomial [trai'noumiəl]
I. 1. мат. тричленен
2. бот., зоол. отбелязващ род, вид и разновидност
II. n мат. тричлен, трином

trio ['triou]
n муз. трио

triode ['traioud]
n рад. триелектронна лампа, триод

triole ['tri:oul]
n муз. триола

triolet ['tri:oulit]
n лит. триолет

trip [trip]
I. 1. кратко пътешествие/екскурзия/обиколка
honeymoon TRIP сватбено пътешествие
trial TRIP мор. пробен рейс
to do the TRIP from... to... пътувам от... до
2. препъване, падане, прен. грешка
3. лека/пъргава походка/стъпка
4. разг. халюцинации, причинени от взети опиати
II. 1. стъпвам/танцувам бързо и леко, потичвам
2. препъвам (се), спъвам (се)
подлагам крак/слагам марка на (up)
to TRIP over препъвам се/спъвам се в (something нещо), прен. правя погрешна стъпка, сбърквам, прегрешавам
3. уличавам/хващам в лъжа/противоречие и пр
4. ост. пътувам, обикалям
5. отвързвам, откопчавам, откачам, освобождавам, мор. отделям (котва) от дъното
6. тех. разединявам, изключвам
7. разг. халюцинирам под влиянието на наркотик

tripartite [trai'pa:tait]
1. триделен, троен
2. юр. тристранен

tripe [traip]
1. готв. шкембе
TRIPE-shop шкембеджийница
2. вулг. карантия, особ. черва
3. sl. боклук, буламач, глупости, безсмислици
to publish TRIPE издавам булевардна литература

trip-hammer ['trip,hæmə]
n тех. механичен чук

triphibious [trai'fibiəs]
a провеждан на суша, по море и във въздуха (за военна операция)

triphthong ['trifθɔŋ]
n фон. тригласна, трифтонг

triplane ['traiplein]
n ав. триплан, самолет с три плоскости

triple [tripl]
I. a троен, трикратен, утроен
TRIPLE Alliance/Entente ист. Троен съюз/съглашение (Антанта)
TRIPLE time муз. тривременен такт
TRIPLE window трикрил прозорец
II. v утроявам (се)

triplet ['triplit]
1. тройка
2. три близнака
3. проз. три римувани стиха, триплет
4. муз. триола

triplex ['tripleks]
I. 1. троен, трикратен
2. ам. триетажен
II. n тех. нечупливо стъкло, триплекс

triplicate ['triplikit]
I. 1. a троен
2. n трети екземпляр/копие, трипликат
in TRIPLICATE в три екземпляра/копия
II. v правя/размножавам в три екземпляра, утроявам

tripod ['traipɔd]
1. триножник, тринога
2. трикрако столче/маса

tripos ['traipɔs]
n изпит за получаване на научна степен (в Кеймбридж)

tripper ['tripə]
n излетник, турист, екскурзиант

tripperish ['tripəriʃ]
a разг. пълен с/много посещаван от туристи, шумен

tripping ['tripiŋ]
1. бързоходен, бързоног
2. лек и бърз (за походка и пр.)
3. свободен, плавен (за говор)
4. тех. изключващ

trip recorder ['tripri,kɔ:də]
n километражен броител

triptych ['triptik]
n изк. триптих

trireme ['trairi:m]
n мор. ист. трирема

trisect [trai'sekt]
v геом. разделям на три (обик. равни) части

trismus ['trizməs]
n сковаване на челюстите при тетанус и пр

triste [tri:st]
a тъжен, мрачен, меланхолен

trisyllabic [,traisi'læbik]
a трисричен

trisyllable [trai'siləbl]
n трисрична дума

trite [trait]
a изтъркан, банален, обикновен

triton [traitn]
1. мит. Тритон
2. зоол. t тритон

tritone ['traitoun]
n муз. интервал от три цели тона, тритон

triturate ['tritjureit]
1. стривам на прах, пулверизирам
2. физиол. сдъвквам добре

triumph ['traiəmf]
I. n тържествуване, ликуване, победа, триумф
in TRIUMPH победоносно, триумфално
II. 1. побеждавам
2. празнувам победа (over над)
3. тържествувам, ликувам
4. имам огромен успех

triumphal [trai'ʌmfl]
a победоносен, триумфален
TRIUMPHAL arch триумфална арка

triumphant [trai'ʌmfənt]
1. тържествуващ, триумфиращ
2. победоносен, побeден

triumphantly a победоносно

triumvir [trai'ʌmvə]
n (pl-s, -i) ист. триумвир

triumvirate [trai'ʌmvirit]
1. ист. триумвират
2. група от трима души, които си разделят властта

triune ['traijun]
a рел. триединен

trivalent [trai'vælənt]
a хим. тривалентен, от трета валенция

trivet ['trivit]
n пиростия, триножник, тринога
TRIVET table трикрака маса
(as) right as a TRIVET в отлично здраве/положение/състояние

trivial ['triviəl]
1. незначителен, нищожен, несъществен, дребен
2. обикновен, банален
the TRIVIAL round всекидневна работа, ежедневието
TRIVIAL name бот., зоoл. ненаучно/разговорно название, название на вида
3. дребен, дребнав, тривиален
4. несериозен, лекомислен (за човек)

triviality [trivi'æliti]
1. незначително нещо
2. тривиалност, баналност

trivium ['triviəm]
n средновековен университетски курс, включващ граматика, реторика и логика, тривиум

tri-weekly [trai'wi:kli]
1. триседмичен
2. ставащ/случващ се три пъти седмично

troat [trout]
n мучене/вик/рев на елен

trocar ['trouka:]
n мед. троакар (за пункции)

trochaic [trou'keiik]
1. nроз. a хореичен
2. n pl хорей

troche ['trouki:]
n мед. таблетка

trochee ['trouki:]
n проз. трохей, хорей

trod вж. tread

trodden вж. tread

troglodyte ['trɔglədait]
1. пещерен обитател, троглодит
2. прен. отшелник
3. човекоподобна маймуна

Trojan ['troudʒən]
I. ист. a троянски
II. 1. троянец
2. човек, който се сражава/работи и понася трудностите мъжки/храбро

troll [troul]
I. 1. викам/пея радостно и безгрижно с пълен глас
2. запявам последователно като канон
3. ловя риба, влачейки въдицата след лодка
II. 1. муз. канон
2. ловене на риба с влачена от лодка въдица
III. n сканд. мит. джудже, трол

trolley ['trɔli]
1. ел. контактно колело (и TROLLEY-wheel), тролей
2. вагонетка, дрезина
3. ам. тролейбус (и TROLLEY-bus)
трамвай (u TROLLEY-car)
4. количка за превозване на лек багаж (на гара)
5. масичка на колелца за сервиране на чай и пр

trollop ['trɔləp]
1. раздърпана жена, повлекана, мърла
2. развратница, проститутка

trombone [trɔm'boun]
n муз. тромбон

trombonist [trɔm'bounist]
n тромбонист

trommel ['trɔməl]
n мин. вибриращо решето, триор

troop [tru:p]
I. 1. група, компания, множество, тълпа
2. воен. кавалерийски взвод, батарея, ескадрон
рl войска
3. сбор (с барабан)
4. стадо
II. 1. събирам се, трупам се, тълпя се
to TROOP off разотивам се
2. минавам в строй
to TROOP the colours посрещам тържествено знамето

troop carrier ['tru:p,kæriə]
n самолет, пренасящ войски

trooper ['tru:pə]
1. кавалерист, танкист
to swear like a TROOPER псувам като хамалин
2. кавалерийски кон
3. транспортен кораб
4. австрал., ам. конен/моторизиран полицай

troopship ['tru:pʃip]
вж. trooper

tropaeolum [trou'pi:ələm]
n бот. влачеща се латинка

trope [troup]
n лит. дума/израз, употребен в преносно значение, образен израз, тропа

trophied ['troufid]
a обкичен с трофеи

trophy ['troufi]
n трофей, плячка

tropic ['trɔpik]
1. a тропически
2. n тропик
the TROPICs тропическият пояс
TROPIC of Cancer/Capricorn геогр. тропик на Рака/Козирога

tropical ['trɔpikl]
I. a тропически, тропичен
II. a преносен, фигуративен, метафоричен, образен

tropology [trɔ'pɔlədʒi]
n тропология

troposhere ['trɔpəsfiə]
n метеор. тропосфера

trot [trɔt]
1. яздя в тръс
2. припкам, потичвам
3. разг. шег. вървя/отивам пешком
to TROT someone off his legs уморявам/изтощавам/карам някого да капне от ходене
4. показвам, представям някого/нещо за оглеждане/одобрение и пр., демонстрирам, привеждам като пример/доказателство
to TROT one's knowledge парадирам със знанията си
5. to TROT someone round развеждам някого (из магазин и пр.)

troth [trouθ]
1. n ост. истина
in TROTH, by my TROTH наистина, честна дума
2. вярност, лоялност

trotter ['trotə]
1. кон, вървящ в тръс
2. обик. рl агнешки/свински крачка, пача, шег. човешки крака

trotters n pl (свински) крака

trotyl ['troutil]
n хим. тротил, тринитротолуол

troubadour ['trou:bədɔ:]
n ист. трубадур

trouble [trʌbl]
I. 1. безпокойство, вълнение, неприятност, грижа, тревога, труд, затруднение, беля
to be a TROUBLE създавам грижи главоболия (to на)
to be in TROUBLE имам неприятности, забременяла съм (за неомъжена жена)
to get into TROUBLE попадам в беда, навличам си беля
to get someone into TROUBLE вкарвам някого в беля, създавам му неприятности, правя жена да забременее (за мъж)
to make TROUBLE създавам неприятности/размирие/раздор
to give TROUBLE to, to put someone to TROUBLE безпокоя някого, създавам му неприятности/главоболия
no TROUBLE at all разг. това ни най-малко не ме затруднява, моля, не се тревожете
2. усилие, старание, грижа
to give oneself /take (the) TROUBLE to правя си/давам си труд да
to have TROUBLE in doing/to do something трудно ми е/струва ми усилие да направя нещо
3. неудобство, беда, нещастие
the TROUBLE is that бедата/лошото е там, че
to ask/look for TROUBLE разг. постъпвам безразсъдно, търся си белята
what is the TROUBLE? какво има/става? какво се е случило
4. пол. недоволство, безредици, конфликт, размирици
labour TROUBLEs работнически вълнения/стачки и пр
5. мед. смущения, заболяване, болеет
heart TROUBLE сърдечно страдание/смущение/заболяване
what is the TROUBLE? какво те боли? от какво се оплакваш
6. тех. неизправност, повреда, авария
7. attr авариен
II. 1. безпокоя (се), обезпокоявам, създавам труд/безпокойство на, затруднявам
to TROUBLE someone to do something, to TROUBLE someone for something помолвам някого да направи нещо/да ми подаде нещо и пр.
may I TROUBLE you for the salt, please? бихте ли ми подали солницата? I'll/I must TROUBLE you to be quiet/to remember your manners иронична, саркастична молба бъдете любезни да пазите тишина/да се държите прилично
a TROUBLEd look тревожен поглед
2. във въпр. и отриц. изр. правя си труд, грижа се за/да
don't TROUBLE (your head) about that не се главоболи за/с това
3. причинявам физическа болка
my leg TROUBLE s me кракът ме наболява
4. тех. повреждам, нарушавам
5. ост. вълнувам, разбърквам, размесвам, размътвам
to fish in TROUBLEd waters прен. ловя риба в мътна вода
don't-trouble until trouble TROUBLEs you не си търси сам белята

trouble crew ['trʌblkru:]
n аварийна бригада

trouble gang ['trʌblgæŋ]
n аварийна бригада

trouble-maker ['trʌbl,meikə]
1. сплетник
2. смутител, подбудител, размирник, раздорник

trouble-shooter ['trʌbl,ʃu:tə]
1. авариен монтъор
2. посредник при уреждане на дипломатически, производствени и пр. спорове

troublesome ['trʌblsəm]
1. обезпокоителен, неприятен, досаден
how TROUBLESOME! колко неприятно
2. труден
3. закачлив, заядлив
4. непослушен, немирен, палав

trouble-spot ['trʌbləspɔt]
n място, където често стават размирици (особ. политически)

troublous ['trʌbləs]
a книж. тревожен, неспокоен, размирен
those were TROUBLOUS times това беше смутно време

trough [trɔf]
1. корито, особ. за хранене/поене на добитък
feeding TROUGH хранилка
2. нощви
3. дървен улей за вода
4. мор. бразда между две вълни
5. метеор. област с по-ниско атмосферно налягане, намираща се между други две с по-високо налягане
6. геол. падина, синклинала

trounce [trauns]
1. бия жестоко, смазвам от бой, побеждавам, съсипвам (и в състезание)
2. мъмря строго, критикувам остро

troupe [tru:p]
n фр. трупа (театрална, циркова и пр.)

trouper ['tru:pə]
1. член на театрална трупа
2. търпелив/работлив/лоялен колега

trousered ['trauzəd]
a обут в панталони

trousering ['trauzəriŋ]
n материя/плат за панталони

trouser-leg ['trauzə,leg]
n крачол на панталон

trousers ['trauzəz]
1. панталон
a pair of TROUSERS чифт панталони
to wear the TROUSERS прен. държа мъжа си под чехъл
2. шалвари

trouser-suit ['trauzə,sju:t]
n дамски костюм от жакет и панталон

trousseau ['tru:sou]
n фр. (pl-seaux) чеиз, прикя

trout [traut]
1. зоол. пъстърва
2. sl. презр. глупава грозна жена (и old TROUT)

trove [trouv]
1. съкровище
2. находка

trover ['trouvə]
1. n юр. присвояване на намерена вещ
2. иск за възвръщане на намерена/присвоена вещ на собственика

trow [trau]
v шег. мисля, предполагам, вярвам

trowel ['trauəl]
I. 1. мистрия
to lay it on with a TROWEL прен. обсипвам с ласкателства
2. градинарска лопатка за разсаждане
II. v излепям/замазвам/заглаждам с мистрия

troy [trɔi]
n система за тегло, упогребявана при благородни метали и скъпоценни камъни (и TROY weight)
pound TROY, TROY pound 12 унции (373 г)

truancy ['tru:ənsi]
n манкиране, кръшкане, бягане от работа/училище

truant ['tru:ənt]
I. a избягал, не на мястото си
TRUANT thoughts разсеяни/разпиляни/блуждаещи мисли
II. n манкъор, кръшкач
to play TRUANT бягам от училище/работа

tru blue ['tru:'blu:]
I. a истински, последователен, принципен
II. n предан/лоялен човек
TRU BLUE will never stain старо злато не ръждясва

truce [tru:s]
1. временно прекратяване на огъня, примирие
2. временно преустановяване на нещо тежко/неприятно, отдих, край
TRUCE of God ист. прекратяване на бойни действия/лични вражди на църковни празници

truck [trʌk]
I. 1. стокообмен, размяна, обмяна
2. дребна стока
TRUCK system заплащане на труд в натура
3. ам. зеленчупи за продан
4. разг. глупости
5. ам. връзки, отношения
to have no TRUCK with разг. нямам вземане-даване/избягвам да се срещам с
II. 1. разменям, давам в замяна, водя дребна търговия
2. плащам в натура
3. ам. отглеждам зеленчуци за продан, занимавам се с градинарство
III. 1. товаря на/превозвам с платформа/камион, натоварвам, вдигам
2. ам. карам камион
IV. 1. жп. открита товарна платформа
2. багажна количка/талижка, вагонетка, количка за превозване и продажба на зеленчук и др. стоки
3. ам. товарен автомобил, камион
TRUCK tractor трактор влекач
4. тех. ходова част, талига

truckage ['trʌkidʒ]
(такса за) превозване с камион

truck-cart ['trʌk,ka:t]
n ам. количка на зарзаватчия

trucker ['trʌkə]
1. n ам. шофъор на камион
2. градинар, произвеждащ зеленчуци за продан (и truck-farmer)

truckle ['trʌkl]
1. v огъвам се, сервилнича, отстъпвам раболепно
2. n колелце, креват на колела

truckle-bed ['trʌklbed]
n ист. ниско легло на колелца, което може да се прибира под друго легло, легло на слуга/калфа

truckler ['trʌklə]
n блюдолизец, подлизурко

truckman ['trʌkmən]
вж. trucker

truculence ['trʌkjuləns]
n грубост, жестокост, свирепост, войнственост, агресивност

truculency ['trʌkjulənsi]
I. n грубост, жестокост, свирепост, войнственост, агресивност
II. n грубост, жестокост, свирепост, войнственост, агресивност

truculent ['trʌkjulənt]
1. жесток, свиреп, грубиянски, агресивен, побойнически
2. рязък, нападателен, унищожителен

truculently a грубо, свирепо

trudge [trʌdʒ]
I. v стъпвам бавно/тежко/с мъка, вървя упорито/неотстъпно
we'll have to TRUDGE it ще трябва да бъхтим пътя пешком
II. n дълъг и уморителен път

trudgen ['trʌdʒən]
n сп. плувен стил

true [tru:]
I. 1. верен, правилен
2. истински, действителен
to come TRUE сбъдвам се, осъществявам се
3. верен, предан, лоялен
4. верен, точен
TRUE copy точно/заверено копие
TRUE to life точно възпроизведен, реалистичен (за портрет и пр.)
TRUE to type биол. с всички белези на расата/типа/класа запазени, прен. типичен, характерен
TRUE to specimen търг. отговарящ на мострата
5. муз. верен, добре настроен, акордиран
6. тех. точно поставен, прилегнал, центриран
TRUE as I stand here това e самата истина
(run) TRUE to form (ставам/случвам се) точно така, както се очаква
II. adv наистина, правилно, вярно, точно, истински
III. v тех. поправям, изправям, оправям (и с up)
IV. n in/out of (the) TRUE правилно/неправилно поставен/разположен/подреден и пр., точно/неточно прилепващ и пр. (за врата, греда и пр.)

true bill ['tru:'bill]
n юр. обвинителен акт, на който е даден ход

true-born ['tru:bɔ:n]
a истински
a TRUE-BORN Englishman англичанин по рождение, прен. англичанин в пълния смисъл на думата

true-bred ['tru:bred]
1. добре възпитан
2. чистокръвен, расов

true-love ['tru:lʌv]
n възлюблен (а), любим (а), искрено любещ

true lover's knot ['tru:lʌvəz,nɔt]
n двоен възел, символ на взаимна вярна любов, (и truelove knot)

trueness ['tru:nis]
n истинност, верност, правота

truepenny [,tru:,peni]
n честен/почтен/верен човек

truffle ['trʌfl]
n бот. труфел (Tuber)

trug [trʌg]
1. дървен съд за мляко
2. плитка градинарска плетена кошница

tru-hearted ['tru:ha:tid]
a лоялен, верен

truism ['tru:izm]
n всеизвестна истина, очевидно нещо, баналност

trull [trʌl]
n ост. уличница, проститутка

truly ['tru:li]
1. наистина
2. точно, вярно, правдиво, искрено, предано, истински
yours TRULY с почит (израз, употребен на края на писмо)

trump [trʌmp]
I. 1. карти коз
to play a TRUMP играя коз, цакам
to play one's TRUMP (card) прен. изигравам си коза
to have all the TRUMPs in one's hand, to hold TRUMPs прен. имам преимущество, господар съм на положението
to turn up TRUMPs свършвам благополучно, имам по-голям успех от очаквания, оказвам се по-добър, отколкото се е предполагало, изваждам голям късмет
to put someone to his TRUMPs принуждавам някого да използва последните си възможности
2. решаващ фактор, последно средство
3. разг. добър/прекрасен/чудо човек, арабия
II. n книж. звук/зов на тръба
the TRUMP of doom, the last TRUMP прен. последната тръба

trump card ['trʌmp,ka:d]
1. карти коз
2. прен. необорим аргумент, решаващ фактор

trumpery [trʌmpəri]
I. 1. събир. дрънкулки, труфила, дреболии, безполезни вещи
2. глупости
II. 1. евтин, показен, крещящ
2. глупав, повърхностен (за аргумент и пр.)

trumpet ['trʌmpit]
I. 1. тръба, тромпет
2. нещо с форма на тръба/фуния
3. звук на тръба, рев (особ. на слон)
4. тръбач
II. 1. тръбя, разтръбявам (и прен.), възхвалявам
чествувам (и с forth)
2. рева (особ. за слон)

trumpet call ['trʌmpit,kɔ:l]
1. тръбен звук/зов
2. прен. призив към действие

trumpeter ['trʌmpitə]
n тръбач, тромпетист
to be one's own TRUMPETER сам се хваля

trumpeter swan ['trʌmpitə,swɔn]
n рядък сев. -ам. див лебед (Olor buccinator)

trumpet-flower ['trʌmpit,flauə]
n бот. растения с фуниевидни цветове (текома, татул, каталпа и др.)

trumpet-major ['trʌmpit,meidʒə]
n старши тръбач на кавалерийски полк

truncate ['trʌŋkeit]
I. 1. отрязвам/отсичам върха/крайчеца на, пресичам
TRUNCATEd pyramid/cone геом. пресечена пирамида/конус
2. съкращавам, скъсявам, окастрям
II. 1. a пресечен, отрязан, скъсен, съкратен
2. палка, особ. полицейска
3. ост. кривак, тояга
4. жезъл

truncation n пресичане, окастряне

truncheon n жезъл, полицейска палка

trundle ['trʌndl]
I. 1. малко колелце/ролка
2. легло на колелца (и TRUNDLE-bed)
3. търкаляне
II. 1. търкалям (се)
2. возя (се) /движа (се) на колелца

trunk [trʌŋk]
1. стъбло, ствол, дънер, пън
2. туловище, торсо, труп
3. централна/съществена/главна част (на нещо)
4. голям куфар, пътнически сандък
5. ам. багажник на кола
6. шахта, вентилационна тръба
7. главна телефонна, телеграфна, жп и пр. линия
8. магистрала (особ. междуградска)
9. анат. главна част на артерия, нерв и пр
10. рl къси спортни/бански гащета
11. хобот (на слон)
12. TRUNK-hose

trunk-call ['trʌŋk,kɔ:l]
n междуградски телефонен разговор

trunk-hose ['trʌŋk,houz]
n ист. къси бричове от XVI-XVII в

trunnion ['trʌniən]
n тех. цапфа, пъпка, палец

truss [trʌs]
I. 1. стр. подпорна конструкция на покрив/мост и пр., покривна ферма
2. мед. бандаж (при херния)
3. вързоп, връзка (сено, слама)
4. грозд, съцветие
II. 1. стр. подпирам, поддържам, укрепявам
2. свързвам, стягам, прибирам (корабно платно и пр.)
3. привързвам крилете на птица към тялото (при варене, печене) /ръцете на човек към тялото

trust [trʌst]
I. 1. доверие, вяра, упование, доверчивост, надежда
to have/place/put one's TRUST in доверявам се/уповавам се на, имам пълно доверие в
to take on TRUST вземам/приемам на доверие/вяра
breach of TRUST злоупотреба с доверие
2. отговорност
3. увереност
4. търг. кредит
5. дълг, завет
6. юр. попечителство (на имущество), опека
to hold in TRUST юр. съхранявам/управлявам временно
to leave in TRUST завещавам под попечителство
TRUST fund/money фонд/пари, поставени под попечителство
TRUST territory територия под опека
7. ост. съхраняване, управляване (на имущество)
8. ик. обединение, тръст
II. 1. доверявам се/имам доверие/вярвам на
2. поверявам на грижите на
3. надявам се/уповавам се/разчитам на, сигурен съм в
I couldn't TRUST myself to speak не смеех да заговоря
you TRUST your memory too much прекалено разчиташ на паметта си
the man can't be TRUSTed не можем да сме сигурни в този човек

trust company [trʌst,kʌmpəni]
n дружество за упражняване на попечителство/контрол

trust-deed ['trʌst,di:d]
n юр. пълномощно

trustee [trʌs'ti:]
I. n попечител, член на управителен съвет на учебно заведение, болница и пр.
the Public TRUSTEE държавен служител, изпълняващ завещания, попечителства и пр
II. v предавам в попечителство, съм/ставам попечител

trusteeship [trʌsti:'ʃip]
n опека, попечителство
TRUSTEESHIP territories полит. територии, намиращи се под опеката на ООН

trustful ['trʌstful]
a доверчив

trusting a доверчив

trustworthy ['trʌstwə:ði]
a заслужаващ доверие, на когото можеш да разчиташ, сигурен, солиден

trusty ['trʌsti]
I. a ост. trustworthy
II. n затворник, ползващ се със специални привилегии поради добро поведение в затвора

truth [tru:θ]
1. истина
the TRUTHs of science научните факти/истини
in TRUTH книж. действително, наистина
to tell the TRUTH право да си кажа, да си призная, искрено казано
2. правдивост, истинност
3. честност, искреност
4. общоприет принцип/доктрина/закон и пр
5. действителност
6. точност, пълно съответствие

truthful ['truθful]
1. който говори/казва истината, честен (за човек)
2. правдив, верен, истински (за разказ, твърдение, изображение и пр.)

truthfully ['tru:θfuli]
adv правдиво, вярно

truthfulness n вярност, правдивост

try [trai]
I. 1. изпитвам, опитвам, пробвам, изпробвам
to TRY the door опитвам да отворя/дали е отворена вратата
2. дразня, измъчвам, поставям на изпитание
this print tries my eyes този шрифт уморява очите ми
3. опитвам се, старая се, мъча се
to TRY one's best/hardest правя всичко възможно, полагам всякакви усилия
4. юр. давам под съд, съдя, водя съдебен процес срещу
5. топя, претопявам (сало), пречиствам/отделям чрез топене
try back връщам се на предишното място (за кучета, загубили дирята), прен. връщам се на предишна тема и пр., започвам отначало
try for опитвам се да получа/спечеля (нещо), домогвам се до
to TRY for the navy мъча се/опитвам се да постъпя във флотата
try on пробвам, премервам, меря (дреха и пр.), разг. пробвам дали ще мине (номер, нахалството ми и пр.)
to TRY it on опитвам докъде ще стигне търпението на другите
try out изпробвам, изпитвам качествата/способностите на
to TRY something out on someone изпробвам нещо на някого, за да видя ефекта му
II. 1. опит, експеримент
2. опит, опитване, проба
to have a TRY at something опитвам се/пробвам да направя нещо

trying ['traiiŋ]
a мъчен, тежък, трудно поносим, мъчителен, уморителен, дразнещ

try-on ['trai,ɔn]
n разг. проба, опит за измама

try-out ['trai,aut]
1. проба, изпробване
2. репетиция

trysail ['traisl]
n мор. трисел

tryst [trist]
I. 1. уговорена среща
2. място на уговорена среща (особ. между влюбени)
II. v ост. определям си среща (with с) (особ. за влюбени)

tsar [tsa:,za:]
n цар

tsarina [tsa:'ri:nə]
n царица

tsetse ['tsetsi]
n зоол. мухата цеце (и TSETSE-fly)

t-shirt ['ti:ʃə:t]
1. тениска
2. спортна блуза
3. потник

t-square ['ti:skwɛə]
n линеал във форма на Т

tub [tʌb]
I. 1. каче, каца, ведро
2. (old) TUB разг. развалина, черупка (за стара бавна лодка)
3. разг. вана, баня
to have a TUB изкъпвам се във вана
4. учебна гребна лодка
5. мин. шахтова вагонетка
II. 1. слагам/нареждам в каче
2. разсаждам растение в каче
3. разг. къпя се във вана (обик. refl)
to be well TUB bed светя от чистота (за човек)
4. упражнявам се в гребане

tuba ['tju:bə]
n муз. туба

tubal ['tju:bl]
a анат. на бронхиалните/фалопиевите тръби
TUBAL pregnancy извънматочно забременяване

tubby ['tʌbi]
1. с форма на бъчва
2. дундест, тантурест
3. муз. издаващ нисък тъп звук

tube [tju:b]
1. тръба, цев, туба
a TUBE-fed patient болен на хранене със сонда
2. вътрешна гума (на колело и пр.)
3. подземна железница, метро (и TUBErailway), тунел
4. анат. провод, път
5. рад. електронна лампа (и radio TUBE)
6. тубус (на микроскоп и пр.)
7. ам. телевизорна тръба, телевизор

tuber ['tju:bə]
1. бот. гулия, грудка, подземно стъбло
2. анат. нарастък, издутина, буца, тумор

tubercle ['tju:bəkl]
1. мед. нарастък, туберкула, буца, туберкулозен възел
2. бот. малка грудка, гулийка

tubercular [tju:'bə:kjulə]
a туберкулозен

tuberculin [tju:'bəkjulin]
n форм. туберкулин

tuberculosis [tju:,bə:kju'lousis]
n мед. туберкулоза

tuberculous [tju:bə:kjuləs]
вж. tubercular

tuberose ['tju:bərouz]
n бот. тубероза

tuberous ['tju:bərəs]
a бот. с грудки/гулии, на грудки

tubing ['tju:biŋ]
1. n тех. тръбна инсталация, тръбопроводи
2. събир. тръби

tub-thumper ['tʌbθʌmpə]
n площаден оратор, демагог, високопарен проповедник

tub-thumping ['tʌb,θʌmpiŋ]
1. площадно ораторство, демагогия
2. attr площаден, високопарен

tubular ['tju:bjulə]
a цилиндричен, тръбен, тръбообразен
TUBULAR railway подземна жп линия

tubule ['tju:bjul]
n тубичка, тръбичка

tuck [tʌk]
I. 1. подвивам, подгъвам, поръбвам
to TUCK one's legs under one сядам по турски
2. завивам, загръщам, закътвам
3. тъпча, натъпквам, мушвам, напъхвам (коса под шапка, риза в панталон и пр.)
4. навивам, обръщам, запретвам (ръкави, крачоли) (и с up)
tuck away укривам, скривам, разг. ям, нагъвам
tuck in подпъхвам (одеяло и пр.), напъхвам, натъпквам (риза, блуза и пр.), подвивам (крака и пр.), тъпча се, ям лакомо
tuck into разг. нахвърлям се върху, нагъвам лакомо (ядене)
tuck up навивам, обръщам, засуквам (ръкав), запретвам (пола, крачол), подпъхвам отвсякъде (завивка)
to be TUCKed up разг. капвам от умора
II. 1. баста, бастичка, прегъвка
2. sl. неща за ядене (особ. сладкиши), лакомства
TUCK-box уч. кутия за закуска в училище
TUCK-shop (училищна) сладкарница/бюфет
3. сп. присвиване, приклякване (при ски, скок във вода)
III. n (звук от) биене/думкане на барабан
IV. n ам. сила, енергия

tucker ['tʌkə]
I. 1. пластрон, нагръдник
one's best TUCKER разг. премяна
2. австр. разг. храна
II. v ам. разг. изморявам, изтощавам (и с out)

tuck-in [,tʌk'in]
I. n sl. здраво похапване, клъопачка
II. a чийто долен край се напъхва в пола/панталон (за блуза и пр.)

tuck-out [,tʌk'aut]
вж. tuck-in

Tudor ['tju:də]
a от епохата на Тюдорите
TUDOR architecture стил на късната английска готика

Tuesday ['tju:zdi]
n вторник

tufa ['tju:fə,tʌf]
n геол. туф, шуплеста варовита скала

tuff вж. tufa

tuft [tʌft]
I. 1. снопче, кичурче, китчица, туфа
2. пискюл
II. 1. раста на кичури/туфи
2. украсявам с/връзвам на пискюли

tufted ['tʌftid]
1. растящ/оформен на туфи
2. с пискюли, пискюллия
3. качулат (за птица)

tuft-hunter ['tʌft,hʌntə]
n човек, който се присламчва към високопоставени/титуловани лица, сноб

tufty ['tʌfti]
1. растящ на/образуващ снопчета/туфи
2. пълен/покрит със снопчета/туфи

tug [tʌg]
I. 1. дърпам силно, тегля, влача, дръпвам (at)
2. напъвам се, мъча се, стремя се, боря се
II. 1. дърпане, теглене
to give a (good) TUG дръпвам силно
TUG of war сп. дърпане на въже (игра), прен. решителна борба/схватка
2. буксир, влекач, буксирно въже
3. дъга, дръжка на ведро
4. хомутен ремък
to feel a TUG (at) изпитвам болка/мъка/жалост (при)

tug-boat ['tʌgbout]
n буксир, влекач

tuition [tju:'iʃən]
1. обучение
TUITION in English уроци по английски
postal TUITION задочно обучение чрез изпращане на учебните материали по пощата
2. такса за обучение, учебна такса

tulip ['tju:lip]
1. n бот. лале
2. TULIP tree вид сев. -ам. магнолия (Liriodendron tulipifera)

tulle [tju:l]
n текст. тюл

tumble ['tʌmbl]
I. 1. (пре) катурвам (се), падам
строполявам (се), повалям (се) (down)
2. мятам (се), премятам (се), правя акробатически скокове
превъртам (се), търкалям (се), валям (се) (about)
3. обърквам, разбърквам, разхвърлям
4. роша, разрошвам, разравям (коса и пр.)
5. срутвам се, провалям се, рухвам (down) (и прен.)
6. намалявам се бързо, спадам рязко (за цени, акции)
7. въртя/суша в центрофуга (пране и пр.)
to TUMBLE to something разг. разбирам/схващам/проумявам/досещам се за нещо
to TUMBLE on something разг. натъквам се на/намирам неочаквано нещо
to TUMBLE into one's clothes обличам се набързо, нахлузвам си дрехите
II. 1. падане, (пре) катурване
to have/take a TUMBLE падам, прекатурвам се
2. премятане презглава
3. объркване, бъркотия
things were all in a TUMBLE всичко беше страшно объркано
4. куп, купчина

tumble-down ['tʌmbldaun]
a полуразрушен, порутен, срутен, запуснат

tumble-drier ['tʌmbl,draiə]
n барабан, центрофуга (за сушене на дрехи и пр.)

tumbler ['tʌmblə]
1. акробат, гимнастик
2. гълъб, който се превърта при летене
3. (водна) чаша без дръжка и без столче
4. барабан/центрофуга за сушене на пране и пр
5. резе/запънка на брава
6. реверсивен механизъм, обръщач
7. фигурка/играчка с оловна тежест на долния край, за да стои изправена
прен. човек, който се справя с всяко положение (и Chinese TUMBLER)

tumbler barrell ['tʌmbləbærl]
вж. tumbler

tumbling-barrel ['tʌmbliŋbærl]
вж. tumbler

tumbrel ['tʌmbril]
1. двуколка
2. боклукчийска кола
3. ист. кола, с която са откарвали осъдените до гилотината

tumbril ['tʌmbril]
1. двуколка
2. боклукчийска кола
3. ист. кола, с която са откарвали осъдените до гилотината

tumefaction [tju:mi'fækʃn]
n мед. подуване, отичане, подутина, оток

tumefy ['tju:mifai]
1. v мед. подувам се, отичам
2. причинявам/предизвиквам оток

tumescence [tju:'mesəns]
вж. tumefaction

tumescent [tju:'mesənt]
a отичащ, отекъл

tumid ['tju:mid]
1. подут, отекъл
2. издут (за платно и пр.)
3. прен. надут, бомбастичен

tumidity n оток, подутина

tummy ['tʌmi]
n разг. дет. коремче, тумбаче, корем, стомах
TUMMY button разг. пъп
TUMMY-ache разг. болки в стомаха

tumor ['tju:mə]
n ам. оток, подутина, тумор

tumour ['tju:mə]
n оток, подутина, тумор

tumuli ['tju:mjulai]
вж. tumulus

tumult ['tju:mʌlt]
1. шум, врява, глъчка
2. безредици, метеж
3. вълнение, възбуждение

tumultuary [tju'mʌltjuəri]
1. шумен, безреден
2. разбъркан, безразборен
3. недисциплиниран, набързо сформиран (за войска)

tumultuous [tju'mʌltjuəs]
1. шумен, безреден, буен, възбуден
2. недисциплиниран, непокорен

tumulus ['tju:mjuləs]
n (pl-li) гробна могила

tun [tʌn]
I. n голяма бъчва
II. v (-nn-) наливам/съхранявам в бъчва

tuna ['tju:nə]
I. вж. tunny
II. n вид бодлива круша (Opuntia tuna)

tunable ['tju:nəbl]
1. който може да се настрои
2. tuneful

tundra ['tʌndrə]
n рус. тундра

tune [tju:n]
I. 1. мелодия, песен, мотив
to sing another TUNE, to change one's TUNE прен. променям тона, запявам друга песен
to sing in/out of TUNE пея вярно/фалшиво
2. фон. интонация, мелодия
3. муз. строй
the piano is in/out of TUNE пианото e акордирано, настроено/дисакордирано, разстроено
4. съгласие, хармония, унисон
to be out of TUNE with в разрез съм с, не подхождам на, не си схождам с
5. настроение, разположение
to feel in TUNE to/for настроен съм да/за
6. тон, звук
to call the TUNE давам тон, прен. нареждам, командувам
to the TUNE of на/за порядъчната сума от
to some TUNE! и още как! и то здравата!
II. 1. настройвам, акордирам
2. нагласям, приспособявам, нагаждам
3. рад., телев. нагласям на станция/вълна, канал и пр. (и с b)
4. повишавам ефикасността/работоспособността/тонуса и пр. на
5. регулирам
6. поет. лея, възпявам, свиря, звуча
tune in рад., телев. нагласям/настройвам приемник (на вълна, станция, канал)
to TUNE in to Paris хващам/завъртам на Париж
stay TUNEed (in) for не загасяйте, не местете на друга вълна/станция, продължавайте да слушате (следваща програма)
TUNE in again at the same time tomorrow слушайте ни отново утре по същото време
tune out загасям радио/телевизор
tune up настройвам (инструмент), регулирам (машина, мотор), запявам, засвирвам, шег. заплаквам, надувам гайдата (за дете)

tuneful ['tju:nful]
a мелодичен, хармоничен, звучен, музикален

tunefully a мелодично

tuneless ['tju:nlis]
1. немелодичен, незвучен
2. безжизнен, глух (за глас)

tuner ['tju:nə]
1. акордъор
2. рад., телев. механизъм за настройване

tune-up ['tju:n,ʌp]
1. настройване, привеждане в изправност (на мотор, инструмент и пр.)
2. предварително изпробване
3. сп. разтъпкване, загряване
4. прен. разгорещяване

tungsten ['tʌŋstən]
n хим. волфрам, тунгстен

tunic ['tju:nik]
1. туника
2. блуза, рубашка
3. куртка, кител
4. биол. обвивка, покривка

tunica ['tju:nikə]
n анат., биол. покривка, обвивка, мантия

tuning-fork ['tju:niŋ,fɔ:k]
n муз. камертон

Tunisian [tju:'nisiən]
I. a туниски
II. n тунисец

tunnel ['tʌnəl]
I. 1. тунел
2. мин. галерия
3. подземен ход на животно
4. димоход
II. 1. пробивам/прокарвам тунел
2. правя си подземни ходове (за животно)
3. физ. прониквам през (за електрони и пр.)

tunnel vision ['tʌnəl,viʒn]
1. ограничено зрително поле
2. ам. ограниченост, тесногръдие

tunny ['tʌni]
n зоол. тон (риба) (Thunnus)

tup [tʌp]
I. 1. овен
2. тех. главата на чук, топуз
II. v (-pp-) вулг. покривам, чифтосвам се (за овен)

tuppence ['tʌpəns]
разг. twopence

tuppenny ['tʌpəni]
разг. twopenny

tu quoque [tju:'kwoukwi]
n лат. ами ти (пък), (че и) ти също

turanian [tjuəreiniən]
I. a урало-алтайски
II. n урало-алтайски език

turban ['tə:bən]
n тюрбан, чалма

turbid ['tə:bid]
1. мътен, размътен, нечист (за течност)
2. гъст, тъмен (за облак, дим)
3. прен. разбъркан, объркан

turbidity [tə:'biditi]
n мътност и пр. (вж. turbid)

turbinate ['tə:binit]
I. 1. конусовиден
2. спираловиден (и анат. за кост)
II. 1. спираловидна черупка
2. анат. спирална кост (на носа)

turbine ['tə:bin]
n турбина

turbit ['tə:bit]
n вид питомен гълъб

turbogenerator [tə:bou'dʒenəreitə]
n ел. турбогенератор

turbojet ['tə:bou'dʒet]
a тех. турбореактивен (за двигател)

turboprop ['tə:bou'prɔp]
a тех. турбовитлов (за двигател)

turbot ['tə:bət]
n зоол. калкан (Scophthalmus maximus)

turbulence ['tə:bjuləns]
n бурност и пр. (вж. turbulent)

turbulent ['tə:bjulənt]
1. бурен, развълнуван
2. шумен, буен, необуздан, размирен, поривист
3. физ. вихров, турбулентен

turd [tə:d]
n вулг. лайно (и прен.)

tureen [tə'ri:n]
n супник

turf [tə:f]
I. 1. чим, тревна площ, трева
2. торф
3. the TURF хиподрум, конни състезания
to be on the TURF занимавам се с конни надбягвания
4. ам. разг. територия на действие
II. 1. покривам с чимове
2. TURF out sl. изхвърлям, изгонвам

turf accountant ['tə:fə'kauntənt]
вж. bookmaker

turfite ['tə:fait]
n постоянен посетител на конни състезания

turfman ['tə:fmən]
вж. turfite

turfy ['tə:fi]
1. покрит с чимове, затревен, тревист
2. торфен
3. който се отнася до конни състезания

turgid ['tə:dʒid]
1. подут, надут, издут, подпухнал
2. високопарен, бомбастичен

turgidity [tə:'dʒiditi]
n подутост и пр. (вж. turgid)

Turk [tə:k]
1. турчин
2. мохамеданин
3. ост. жесток/необуздан човек
4. шег. немирник, палавник
5. порода кон

turkey ['tə:ki]
I. 1. пуйка
2. ам. sl. неуспех, провал (особ. за пиеса)
to talk TURKEY говоря сериозно/откровено/реалистично
II. n TURKEY carpet килим тип песийски
TURKEY red ален (цвят)
TURKEY towel хавлиена кърпа

turkey buzzard ['tə:ki'bʌzəd]
n американски лешояд (Cathartes aura)

turkey-cock ['tə:kikɔk]
n пуяк (и прен)

Turkic ['tə:kik]
n тюркски

Turkish ['tə:kiʃ]
1. a турски
TURKISН bath n турска баня
TURKISН delight n локум
TURKISН woman n туркиня
2. n турски език

turkish delight ['tə:kiʃdi'lait]
n локум

turk's head ['tə:ks,hed]
1. мор. вид декоративен възел
2. четка от пера (за прах, паяжини и пр.)

turmeric ['tə:mərik]
1. бот. куркума
2. TURMERIC paper хим. лакмусова хартия

turmoil ['tə:mɔil]
n шум, смут, бъркотия, вълнение

turn [tə:n]
I. 1. въртя (се), завъртам (се), обръщам (се), отвръщам (поглед и пр.)
my head TURNs вие ми се свят
to TURN someone's head/brain правя да се замае главата на някого, прен. карам някого да се главозамае
success has TURN ed his head той се e главозамаял от успеха си
my stomach TURNs at the thought, the thought TURNs my stomach лошо ми става/повръща ми се при мисълта
the key will not TURN in the lock ключът не се превъртява
2. обръщам (дреха)
3. извивам (се), to twist and TURN вия се, извивам (за път и пр.), прен. шикалкавя, усуквам го
4. извивам (се), навяхвам (се) (за ръка, крак)
5. завивам зад (ъгъл и пр.)
to TURN the enemy's flank/position обхождам/фланкирам неприятеля
to TURN someone's flank надхитрям някого, надвивам някого в спор, оборвам го
6. достигам (възраст и пр.)
it has just TURNed five минава пет часа
he has not yet TURNed thirty той още не e стигнал тридесетте
7. отправям (се), насочвам (се), обръщам (се)
to TURN one's steps towards тръгвам за, отправям се към
8. превръщам (се)
to TURN into English превеждам на английски
9. променям (се), променлив съм, изменям се, ставам
променям цвета си (за листа), to TURN pale побледнявам
to TURN Moslem ставам мохамеданин
10. превръщам се в, ставам (предател и пр.)
11. развалям се, прокисвам, вкисвам, правя да прокисне и пр
12. режа на струг, стругувам
13. предавам красива форма на, заглаждам, закръглям
14. оформям добре/хубаво (фраза, епиграма и пр.)
15. прегъвам, свивам
16. затъпявам, изтъпявам, претъпявам, прен. смекчавам (забележка)
17. отпращам, изгонвам, прогонвам (и с away)
18. държа/поддържам в обръщение
19. получавам, постигам (печалба)
20. рекуширам, правя да рекушира
to TURN something in one's mind обмислям/премислям нещо
not to know which way/where to TURN не зная какво да правя/как да постъпя/къде да търся/към кого да се обърна за помощ
to TURN the day изменям съотношението на силите
turn about обръщам се кръгом (и воен.), заповядвам да се обърне кръгом
about TURN! кръгом! представям в нова светлина, изопачавам (довод и пр.)
turn against настройвам/обръщам се срещу/против
turn around обръщам (се), променям мнението си, правя обрат
turn aside обръщам (се) /извръщам (се) настрана, отклонявам (се)
II. 1. въртене
on the TURN в момент на въртене/обръщане/разваляне и пр
2. обръщане
right/left/about TURN обръщане надясно/наляво/кръгом
3. завой, извивка, чупка (на улица, река и пр.), намотка, навивка
4. връщане назад, промяна, изменение, обрат
a TURN of the tide прен. превратност, обрат, (не) успех
to take a TURN for the better/worse подобрявам се/влошавам се
5. услуга
to do someone a good/bad, ill TURN правя на някого добра/лоша услуга
one good TURN deserves another услуга за услуга
6. насока, направление
7. ред, смяна
in TURN поред
by TURNs поред, чрез редуване
(TURN and) TURN about един след друг на равни интервали
to take TURNs (about) редуваме се, сменяме се (with с)
out of TURN не по реда си, ненавременно
8. склонност, тенденция, способност, умение
he is with a mechanical TURN той има наклонност към техниката
the boat has a good TURN of speed лодката може да се движи много бързо
9. стил, маниер, характер, форма, строеж (на фраза)
he has a peculiar TURN of mind той e особен
10. разходка, обиколка
to go for/take a TURN отивам на разходка, разхождам се
11. номер от програма
short TURNs песни, рецитации и пр.
the star TURN of a programme главният номер/централната фигура на програма
12. цел, особена нужда
this book will serve my TURN тази книга ще ми послужи/ще ми свърши работа
13. разг. удар, разтърсване, шок
the news gave her quite a TURN новината я потресе
14. пристъп на (болест, слабост, замайване)
15. намотка (на въже, жица и пр.)
16. печ. обърната буква
at every TURN на всяка крачка, много често, постоянно
to a TURN готв. точно колкото трябва, идеално (сварено, опечено и пр.)

turnabout ['tə:nəbaut]
1. обръщане, обрат
2. отвръщане със същото, отмъщение
3. измяна, нелоялност, ренегатство
4. ренегат, изменник
5. ам. въртележка (на панаир)

turnaround ['tə:nəraund]
1. място, удобно за обръщане на кола
2. turnabout

turn-bench ['tə:nbentʃ]
n портативно часовникарско стругче

turn-buckle ['tə:nbʌkl]
n тех. винтов обтегач

turncoat ['tə:nkout]
n ренегат, приспособленец, бояджия

turncock ['tə:nkɔk]
n работник, разпределящ водата по водопроводи

turn-down ['tə:ndaun]
I. a който се обръща/носи обърнат (за яка)
II. 1. отказана стока и пр
2. ик. спад

turned-on ['tə:ndɔn]
a ам. имащ усет за новото/модното

turner ['tə:nə]
1. стругар
2. ам. гимнастик

turnery ['tə:nəri]
1. стругарство
2. стругарски изделия
3. стругарска работилница

turning ['tə:niŋ]
1. въртене, обръщане и пр. (вж. turn)
2. стругуване
рl стружки
3. завой, пресечка, напречна улица

turning-point ['tə:niŋpɔint]
1. обрат, повратна точка
2. криза

turnip ['tə:nip]
1. ряпа
TURNIP-top листа на ряпа, използвани като зеленчук
2. sl. голям старомоден джобен часовник

turnkey ['tə:nki:]
I. n ключар, тъмничар
II. a готов за обитаване/използуване (за жилище, съоръжение и пр.)

turn-out ['tə:naut]
1. събрание, публика, посетители
2. гласували избиратели
3. излезли на стачка работници
4. екипаж, екипировка, съоръжение, оборудване
5. облекло, екип
6. начин на обличане
7. производство, продукция
8. жп. коловоз за разминаване
9. авт. отбивка на шосе
10. отклонение, разклон
11. основно почистване (на стая и пр.)

turnover ['tə:nouvə]
1. прекатурване
2. промяна, реорганизация
3. ик. оборот
4. брой/процент на новопостъпили и напуснали кадри
5. вестникарска статия, продължаваща на следващата страница
6. готв. тригуна

turnpike ['tə:npaik]
1. бариера на път (за събиране на такса за използването му)
2. TURNPIKE road шосе, за използването на което се заплаща такса
3. ам. автострада, магистрала

turn-round ['tə:nraund]
n подготовка на кораб/самолет и пр. за обратен рейс

turn-screw ['tə:nskru:]
n отвертка

turnsole ['tə:nsoul]
n растение, което винаги е обърнато към слънцето

turnspit ['tə:nspit]
1. ист. слуга, който върти шиш с месо и пр
2. дребна порода куче, използвано някога за въртене на шиш

turnstile n въртележка

turnstone [tə:nstoun]
n зоол. каменар (птица) (Arenaria)

turn-table ['tə:nteibl]
1. жп. обръщател, обръщателна платформа
2. диск (на грамофон)

turn-up ['tə:nʌp]
1. обърната яка/маншет и пр
2. маншет на панталон
3. бой, стълкновение, свада, бъркотия
4. обърната/открита карта
5. разг. неочаквано събитие
6. attr обърнат (за яка и пр.)
what a TURN-UP (for the book)! каква изненада! истинско чудо!

turpentine ['tə:pəntain]
I. 1. терпентин
oil of TURPENTINE трепентиново масло, терпентин
2. TURPENTINE tree terebinth
II. v разтварям в терпентин, мажа/разтривам с терпентин

turpitude ['tə:pitju:d]
n низост, подлост

turps [tə:ps]
разг. turpentine

turquoise ['tə:kwɔiz]
n тюркоаз

turret ['tʌrit]
1. куличка, кула (на здание, замък)
2. оръдейна кула
3. тех. револверна глава (на струг)

turreted ['tʌritid]
a с кули, с оръдейни кули

turtle ['tə:tl]
I. n обик. TURTLE dove див гълъб, гургулица
II. n морска костенурка
to turn TURTLE мор. преобръщам се, прекатурвам се (за кораб)

turtleback ['tə:tlbæk]
n мор. издута повърхност

turtle-dove n гургулица

turtle-neck ['tə:tlnek]
n поло яка, висока яка на пуловер

turtle-shell ['tə:tlʃel]
I. 1. вж. tortoise-shell
2. вид раковина
II. 1. Tuscan a тоскански
2. n тосканец
3. тоскански говор

tush [tʌʃ]
I. int нетърпение, презрение нц! нц!
II. 1. кучешки зъб (на кон)
2. къс бивник (на слон, глиган и пр.)

tusk [tʌsk]
I. n удрям/пронизвам/разкъсвам с бивни зъби
II. v бивен зъб, бивник (на слон, глиган и пр.)

tusker ['tʌskə]
n животно с развити бивни зъби (слон, глиган)

tussah ['tʌsə]
n (груба коприна от) вид индийска буба

tusser ['tʌsə]
n (груба коприна от) вид индийска буба

tussive ['tʌsiv]
a предизвикван от/придружен с кашлица

tussle [tʌsl]
I. v бия се, боря се (with с)
II. n бой, свада, стълкновение

tussock ['tʌsək]
n туфа, купчинка

tussore ['tʌsɔ:]
вж. tusser

tut [tʌt]
int неодобрение досада и пр. пф! пфу!

tutelage ['tju:tilidʒ]
1. настойничество, опекунство
2. положение под настойничество
3. обучение, ръководство

tutelar ['tju:tilər]
1. настойнически, опекунски
2. покровителски
TUTELAR saint светец покровител
TUTELAR goddess богиня покровителка

tutelary ['tju:tiləri]
1. настойнически, опекунски
2. покровителски
TUTELARY saint светец покровител
TUTELARY goddess богиня покровителка

tutor ['tju:tə]
I. 1. домашен учител, възпитател
2. ръководител на студент (и)
3. ам. преподавател (в някои университети)
4. юр. настойник, опекун
II. 1. уча, обучавам, ръководя, подготвям, наставлявам
2. давам частни уроци
3. ръководител на студент (и) съм
4. ам. вземам уроци, уча с частен учител

tutorage ['tju:təridʒ]
вж. tutorship

tutoress ['tju:təris]
ж. р. от tutor

tutorial [tju'tɔ:riəl]
I. a настойнически, опекунски, ръководителски
TUTORIAL system система на индивидуално обучение в университет
II. 1. консултационен час при ръководител
2. писмена работа, възложена от ръководител

tutorship ['tju:təʃip]
1. настойничество, опекунство, ръководство
2. длъжност на частен учител/възпитател

tutsan ['tʌtsən]
n бот. жълт кантарион

tutti-frutti ['tu:ti'fru:ti]
1. n иm. плодов сладолед
2. фруктова салата
3. компот

tutu ['tu:tu:]
n къса поличка на балерина (за класически балет)

tu-whit [tu'hwit]
n вик/крясък на кукумявка

tu-whoo [tu'hwu:]
n вик/крясък на кукумявка

tuxedo [tʌk'si:dou]
n ам. смокинг
разг. tux

twaddle ['twɔdl]
I. n глупости, празни приказки, плещене
II. v говоря празни приказки, дрънкам, плещя

twaddler n дърдорко

twain [twein]
1. n поет. ост. два, двама
2. двойка, чифт

twang [twæŋ]
I. 1. остро дрънчене (на струна)
2. носов говор/изговор
II. 1. дръпвам силно струна
2. дрънча, издрънчавам (за струна)
3. говоря носово
4. презр. дрънкам на инструмент

twas [twɔz]
съкр. от it was

tweak [twi:k]
I. v щипвам, пощипвам, ощипвам, дръпвам, откъсвам
II. n щипване, ощипване, пощипване, дръпване, откъсване

twee [twi:]
a разг. хубавичък, сладичък

tweed [twi:d]
1. щрайхгарен вълнен плат (обик. меланж), туийд
2. спортен костюм от туийд

Tweedledum ['twi:dldʌm]
n TWEEDLEDUM and tweedledee двойници, две неотличими едно от друго неща

tweedy ['twi:di]
1. разг. който обича да носи дрехи от туийд
2. прен. сърдечен, непринуден, естествен

tween [twi:n]
вж. between

tweeny ['twi:ni]
n ост. момиче, помагащо в кухнята и в останалата къщна работа

tweet [twi:t]
I. n чуруликане, цвърчене, писукане
II. v чуруликам, цвърча, писукам

tweezer ['twi:zə]
v хващам/изскубвам/скубя с пинцети

tweezers ['twi:zəz]
n pl пинцети (и a pair of TWEEZERS)

twelfth [twelfθ]
I. a дванадесети
II. n дванадесета част, една дванадесетина

twelfth-day ['twelfθdei]
n църк. Богоявление (празник)

twelfth-night ['twelfθnait]
n нощта срещу Богоявление

twelve [twelv]
n дванадесет
the TWELVE дванадесетте равноапостоли

twelvemo ['twelvmou]
вж. duodecimo

twelvemonth ['twelvmʌnθ]
n година
this day TWELVEMONTH точно преди/след една година

twentieth ['twentiiθ]
I. a двадесети
II. n една двадесета (част)

twenty ['twenti]
n двадесет

twere [twə:]
съкр. от it were

twerp [twə:p]
n sl. простак, подлец, мръсник

twice [twais]
adv два пъти, дваж
to think TWICE премислям, помислям добре
not to think TWICE about не помислям вече за, не се сещам за, не вземам под внимание, върша (нещо), без да се подвоумя, не се и замислям
TWICE as good as два пъти/дваж по-добър от
TWICE as much as два пъти повече
he is TWICE the man he was той e станал два пъти по-силен и пр. отпреди
he did it at/in TWICE разг. той го направи на два пъти

twice-laid ['twaisleid]
a направен от стари въжета (за въже)

twicer ['twaisə]
n sl. мошеник, двуличник, подлец

twice-told ['twaistould]
a всеизвестен, изтъркан, банален

twiddle [twidl]
I. v въртя с пръсти, въртя (се), завъртам (се)
to TWIDDLE one's thumbs/fingers въртя палци, нищо не работя, бездействувам, играя си с, въртя
II. 1. въртене (на палци, пръсти)
2. заврънкулка

twig [twig]
I. 1. вейка, клонка, клонче
2. разклонение на нерв/артерия и пр
3. divining rod
II. v (-gg-) sl. схващам, чактисвам, загрявам

twiggy ['twigi]
a силно разклонен (за клонка)

twilight ['twailait]
1. здрач, полумрак, сумрак, дрезгавина
2. междинно състояние
3. неяснота, недоизясненост, смътност
4. период на упадък, залез
TWILIGHT of the gods мит. залезът на боговете

twilighted ['twailaitid]
a неясно/слабо осветен, сумрачен

twilight sleep ['twailait,sli:p]
n мед. упойка за обезболяване при раждане

twilight zone ['twailait,zoun]
1. междинна зона
2. западаща част на град

twilit [twailit]
вж. twilighted

twill [twil]
I. n текст, плат с диагонална сплитка
II. v тъка с диагонална сплитка
III. вж. it will

twin [twin]
I. 1. обик. pl близнак
2. двойник, еш, пълно подобие
3. attr еднакъв, двоен
TWIN beds две еднакви легла (обик. единични)
TWIN set дамски комплект от блуза и жилетка
TWIN soul cpoдeн/близък по душа човек
TWIN brother/sister близнак/близначка
4. the Twins Близнаци (съзвездие и знак на зодиака)
II. 1. раждам близнаци
2. слагам на двойки, чифтосвам, съешавам
3. крист. образувам двойни кристали

twine [twain]
I. 1. канал, връв
2. усукване
3. извивка, извитост
4. заплетеност, забърканост
II. 1. вия, увивам, плета, сплитам, преплитам (ръце), оплитам, сплитам (венец)
2. обвивам (се), обгръщам, вия се (за растение, път, река и пр.)

twinge [twindʒ]
I. 1. силна/внезапна болка, щракане, пристъп
2. угризение
II. v щракам, прещраквам, боля

twinkle ['twinkl]
I. 1. трепкам, блещукам (за звезда, светлина и пр.)
2. блестя, искря, мигам бързо (за очи)
3. движа се бързо, ситня (за крака-при танц и пр.)
4. изпращам присветващи сигнали
II. 1. трепкане, блещукане, мигане
2. весели и пр. пламъчета в очите
3. бързо движение
4. миг

twinkling ['twiŋkliŋ]
1. блещукане
2. бързо движение, момент, миг
in a TWINKLING, in the TWINKLING of an eye/шег. of a teacup много бързо, в/за един миг

twin towns ['twintaunz]
n pl побратимени градове

twirl ['twə:l]
I. v завъртам (се) /въртя (се) бързо (и с round), осуквам (дреха и пр.), за да изцедя
засуквам (мустак) (и с up)
II. 1. завъртане
2. завъртулка, заврънгулка (при писане)

twist [twist]
I. 1. засуквам, усуквам, пресуквам
2. вия, свивам, сплитам, вия се, извивам се (и за път)
3. завъртам, извивам
4. изкривявам (и лице), навяхвам, гърча се, сгърчвам се
5. извъртам (се), обръщам (се), прен. изопачавам
6. танцувам туист
7. запращам (топка) с въртеливо движение, движа се/летя въртеливо (за топка)
8. разг. мамя, измамвам
to TWIST someone's arm прен. принуждавам/изнудвам чрез морален натиск
9. to TWIST off отчупвам, откършвам
10. to TWIST one's way through the crowd провирам се през тълпата
II. 1. извивка, изкривяване
2. извиване, извъртане, прен. изопачаване
3. навяхване
4. дебел копринен конец, шнур, чиле
5. нещо свито/навито, свитък, кесийка, фунийка (от хартия), кичур коса, дилка, вита кифла/хляб, навита лимонова и пр. кора за подправка на питие, свитък тютюневи листа
6. чудатост, ексцентричност, индивидуална особеност
round the TWIST sl. смахнат
7. ам. отклонение от обикновената практика
8. неочакван обрат
9. въртеливо движение
10. туист (танц)
11. разг. измама
12. млада, обик. разпусната жена
13. тех. ход (на винт)
14. разг. добър апетит
15. ост. смесена напитка

twister ['twistə]
1. пресуквач, машина за пресукване
2. въжеиграч, подлец
3. трудна за произнасяне дума
4. трудна задача/проблем
5. сп. топка, летяща с въртеливо движение
6. ам. пясъчна и пр. вихрушка, воден циклон

twisty ['twisti]
1. с много извивки
2. нечестен, непочтен

twit [twit]
I. 1. упреквам, укротявам, натяквам (with, about)
2. закачам, дразня, осмивам, подигравам (with, about за)
II. 1. закачка, подигравка
2. нервност, нервно състояние
3. sl. глупак

twitch [twitʃ]
I. 1. дръпвам, подръпвам, издърпвам
2. мърдам (уши)
3. трепвам, потрепвам (за мускул и np.), мърдам, играя
II. 1. внезапно (по) дръпване/издърпване
2. трепване, лека спазма/болка
3. нервно състояние, нервност
4. юзда, която се слага на кон при подковаване/лекуване
III. n бот. троскот

twitter ['twitə]
I. 1. цвърча, чуруликам
2. говоря нервно/припряно/безсмислено
II. 1. цвъртене, чуруликане
2. бързо/нервно/припряно говорене
3. нервна възбуда/трепет
in a/all of a TWITTER възбуден, нервен, припрян
4. ам. кикотене

twixt [twikst]
вж. betwixt

two [tu:]
1. два, двама
TWO by TWO двама по двама
in TWO наполовина, на две
one or TWO един-два
TWO can play at that game разг. ти знаеш, ама и аз зная (да ти го върна и пр.)
that makes TWO of us и аз мисля и пр. като теб
2. двама, двойка, чифт
in TWOs по двама
in TWO TWOs/ticks в много кратко време, в/за миг
it takes TWO to make a bargain/a quarrel за сделка/кавга ca нужни двама, и двете страни имат вина
3. двойка (на карти, зар)

two-bit ['tu:bit]
1. a ам. разг. струващ 25 цента
2. дребен, евтин, незначителен, второстепенен

two-by-four ['tu:bai'fɔ]
a ам. прен. незначителен, маловажен

two-edged ['tu:'edʒd]
a двуостър, с две остриета, прен. двусмислен

two-faced ['tu:feist]
1. с две лица
2. двуличен, неискрен

two-fisted ['tu:'fistid]
1. несръчен, непохватен
2. силен, як

twofold ['tu:fould]
a двоен, от две части, удвоен

two-handed ['tu:'hændid]
1. двурък
2. за две ръце
3. за двама души (за игра, изпълнение и пр.)
4. сръчен

twopence ['tʌpəns]
1. два пенса
2. дреболия
TWOPENCE coloured евтин, натруфен, безвкусен

twopenny ['tʌpəni]
1. двупенсов (за цена)
2. евтин, без стойност

twopenny-halfpenny ['tʌpni'heipni]
a евтин, без стойност, незначителен

two-piece ['tu:pi:s]
1. костюм от две части (и бански)
2. attr състоящ се от две части (за облекло)

two-ply ['tu:plai]
1. двоен (за конец, жица и пр.)
2. двупластов

two-seater ['tu:si:tə]
n двуместен автомобил и пр

two-sided ['tu:saidid]
a двустранен, с две страни (и прен.)

twosome ['tu:səm]
1. двама души, двойка
2. игра/танц за двама

two-step ['tu:step]
n вид танц

two-time ['tu:taim]
v sl. лъжа, мамя, изневерявам на

twould [twud]
вж. it would

two-way ['tu:wei]
1. двупосочен
TWO-WAY switch комутатор
2. двустранен (за търговия и пр.)

tycoon [tai'ku:n]
n магнат, едър собственик, акула

tyke [taik]
1. презр. куче, пес
2. невъзпитан човек
3. йоркшърец
4. ам. малко дете

Tyler вж. tiler

tympanum ['timpənəm]
1. aнam. средно ухо
2. арх. тимпан
3. приспособление за вадене на вода

type [taip]
I. 1. тип, вид (и биол.)
blood TYPE кръвна група
2. разг. човек, субект, тип
3. образец, модел, прототип, пример, символ
4. знак, отпечатък, образ (върху монета, медал)
5. печатарска буква, шрифт
in TYPE набран
II. 1. типичен съм, типизирам, символизирам
2. пиша на пишеща машина
3. мед. определям кръвна група и пр
4. type-cast
III. 1. разг. typographer
2. ам. машинописна/печатна грешка

type-cast ['taipka:st]
v давам роля на актъор според амплоато му

type-founder ['taipfaundə]
n печ. букволеяр

type script ['taipskript]
n ръкопис/документ/текст, написан на пишеща машина

type-setter ['taipsetə]
1. печ. словослагател
2. печатарска машина

type-setting ['taipsetiŋ]
n печ. набор, набиране

typewrite ['taiprait]
v (-wrote, -written) пиша/печатам на пишеща машина

typewriter ['taipraitə]
n пишеща машина

typhoid ['taifɔid]
1. n мед. коремен тиф (и TYPHOID fever)
2. attr тифозен

typhoidal [tai'foidi]
a тифозен

typhonic [tai'fɔnik]
и тайфунен

typhoon [tai'fu:n]
n тайфун

typhous ['taifəs]
a тифозен

typhus ['taifəs]
n тифус, коремен тиф

typic ['tipik]
1. типичен (of за)
2. биол. видов
3. символичен

typical ['tipikl]
1. типичен (of за)
2. биол. видов
3. символичен

typically a типично

typify ['tipifai]
1. представям, изобразявам, означавам
2. типичен съм за, характеризирам
3. символизирам
4. типизирам

typist ['taipist]
n машинописец (-ка)

typographer [tai'pɔgrəfə]
n печатар

typographic [taipə'græfik]
a печатарски

typographical [taipə'græfikl]
a печатарски

typography [tai'pɔgrəfi]
1. книгопечатане
2. печатарско оформление (на книга)

tyrannical [ti'rænikl]
a тираничен, деспотичен

tyrannicide [ti'rænisaid]
n убиване/убийство/убиец на тиранин

tyrannize ['tirənaiz]
v тиранизирам, потискам

tyrannous ['tirənəs]
вж. tyrannical

tyranny ['tirəni]
n тирания, деспотизъм

tyrant ['taiərənt]
n тиран (ин), деспот

tyre [taiə]
n външна гума на автомобил/велосипед и пр

tyro ['taiərou]
вж. tiro

Tyrolean [tirə'li:ən]
I. a тиролски
II. n тиролец

tzar вж. tsar

tzetze ['setsi]
вж. tsetse

tzigane [tsi'ga:n]
I. a цигански
II. n унгарски циганин

u [ju:]
1. n буквата U
2. a разг. буржоазен, фин, изфинен, изтънчен, от класа

ubiquitous [ju'bikwitəs]
a вездесъщ, който се среща/е навсякъде, повсеместен

ubiquity [ju'bikwiti]
n вездесъщност
the UBIQUITY of the king юр. присъствието на краля в съдилищата в лицето на съдиите

u-boat ['ju:bout]
n немска подводница

udder ['ʌdə]
n зоол. виме

udometer [ju'dɔmitə]
n дъждомер

ugh [ə:h,uh]
int за изразяване на отвращение ух! уф!

uglify ['ʌglifai]
v загрозявам, обезобразявам, развалям

ugliness ['ʌglinis]
n грозота, грозотия

ugly ['ʌgli]
1. грозен, отвратителен, противен, гнусен
UGLY duckling прен. грозно дете, което по-късно става красив/прочут човек
UGLY weather отвратител но/гадно време
2. лош, неприятен, свадлив, опасен, застрашителен
UGLY customer разг. опасен/противен/гаден човек
UGLY wound лоша/опасна рана

ugrian ['u:grin]
I. a угърски
II. n езикът на угрите, особ. унгарски

ugric ['u:grik]
вж. ugrian i

uhlan ['u:lən]
n ист. улан

Ukrainian [ju'kreinian]
I. a украински
II. 1. украинец
2. украински език

ukulele [jukə'leili]
n малка четириструнна хавайска китара

ulcer ['ʌlsə]
n мед. язва, прен. язва, зло, поквара

ulcerate ['ʌlsəreit]
1. разранявам (се), възпалявам (се), подлютвам (се) (и прен.)
2. покривам се с/образувам рани

ulcered ['ʌlsəd]
вж. ulcerous

ulcerous ['ʌlsərəs]
a язвен, подлютен, възпален, гноясал, гноен

ullage ['ʌlidʒ]
n търг. липса, недостиг, утечка (на буре и пр.)

ulna ['ʌlnə]
n (pl-nae) анaт. лакътна кост

ulotrichous [ju'lɔtrikəs]
a със силно къдрава коса (особ. за негър)

ulster ['ʌlstə]
n дълго широко горно палто (често с колан)

ulterior [ʌl'tiəriə]
1. оттатъшен, отвъден, отдалечен
2. по-късен, по-нататъшен, бъдещ
3. скрит, неясен

ultima ['ʌltimə]
n лат., ез. последна/крайна сричка

ultima ratio ['ʌltiməreiʃiou]
1. последен/решаващ аргумент
2. последно средство

ultimate ['ʌltimit]
I. 1. най-последен, най-краен, най-далечен
2. последен, краен, решителен
3. основен (за принцип)
4. максимален
they hoped for ULTIMATE success те се надяваха, че в края на краищата ще успеят
the ULTIMATE facts of nature необяснимите/неразгадаемите факти на природата
II. 1. основен принцип
2. решаващ факт
3. връхна точка (и прен.)

ultimately ['ʌltimitli]
1. в края на краищата, накрая, най-после
2. в основата си

ultima thule ['ʌltimə'tju:li]
1. далечен/непознат край
2. прен. най-висока степен
3. прен. край (на път, развитие и пр.)

ultimatum [,ʌlti'meitəm]
n ултиматум

ultimo ['ʌltimou]
a от/на миналия месец
in answer to your letter of the 16th ULTIMO търг. в отговор на писмото Ви от 16-ти миналия месец

ultimogeniture ['ʌltimou'dʒenitʃə]
n юр. наследяване на титла/имот и пр. от най-малкия син

ultra ['ʌltrə]
1. a краен (за мярка, възгледи и пр.)
2. n човек с крайни възгледи, екстремист
3. pref лат. извънредно, крайно, свръх-, ултра-

ultraism ['ʌltrəizm]
n поддържане на крайни политически възгледи

ultramarine [,ʌltrəmə'ri:n]
I. a задморски, презморски
II. 1. a ултрамарин, ясносин
2. n ясносин цвят, ултрамарин

ultramontane [,ʌltrə'mɔntein]
I. 1. разположен южно от Алпите, италиански
2. поддържащ идеята за неограничената власт на папата
II. 1. човек, живеещ южно от Алпите
2. привърженик на идеята за неограничената власт на папата

ultrasecret ['ʌltrə'si:krit]
a строго поверителен

ultrasonic [,ʌltrə'sɔnik]
a свръхзвуков

ultrasound ['ʌltrəsaund]
n свръхзвук, свръхзвукови вълни

ultrastructure ['ʌltrə,strʌktʃə]
n биол. структура, невидима с обикновен микроскоп

ultraviolet ['ʌltrə'vaiəlit]
a ултравиолетов

ultra vires ['ʌltrə'vaiəri:z]
a превишаващ законните си права/пълномощия

ululate ['ju:ljuleit]
1. вия (за вълк и пр.)
2. бухам (за бухал)

Ulysses [ju'lisi:z]
n Одисей

umbel ['ʌmbəl]
n бот. сенник

umbellate ['ʌmbəlit]
1. a бот. със/образуващ сенници
2. приличащ по форма на сенник

umbelliferous [,ʌmbə'lifərəs]
a бот. сенникоцветен

umber ['ʌmbə]
n умбра (кафява минерална боя за рисуване)
raw UMBER жълтеникавокафяв цвят/боя
burnt UMBER червеникавокафяв цвят/боя

umbilical [ʌm'bilikl]
1. анат. пъпен
UMBILICAL cord пъпна връв, прен. важно съединяващо/свързващо звено в разни технологии
2. заемащ централно положение

umbilicate [,ʌm'bilikit]
1. анат. който има пъп
2. с фор-ма на пъп

umbilicus [ʌm'bilikəs]
n анат. пъп

umbles ['ʌmblz]
n pl вътрешности/карантия на елен и пр

umbo ['ʌmbou]
1. изпъкналост на щит
2. анат. част на тъпанчето на ухото
3. бот., зоол. изпъкналост

umbra ['ʌmbrə]
n астр. пълна сянка при затъмнение, най-тъмната средна част на слънчево петно

umbrage ['ʌmbridʒ]
1. поет. сянка, отражение
2. оби-да, оскърбление
to give/take UMBRAGE обиждам (се), оскърбявам (се), докачам се

umbrageous [ʌm'breidʒəs]
1. поет. сенчест
2. обидчив, докачлив

umbrella [ʌm'brelə]
1. чадър
2. ав. честа стрелба и пр. за прикритие от вражески самолети
3. пол. протекция, подкрепа
4. зоол. тяло, купол (на медуза)

umbrella-stand [ʌm'breləstænd]
n поставка за чадъри

umbrella-tree [ʌm'brelətri:]
1. вид малка магнолия
2. дърво с оформена като чадър корона

umbrian ['ʌmbriən]
I. a умбрийски
UMBRIAN school изк. умбрийска школа
II. n умбрийски език

umiak ['u:miæk]
n ескимоска лодка от кожа

umlaut ['umlaut]
n нем. ез. преглас

umpirage ['ʌmpaiəridʒ]
1. посредничество, арбитърство
2. решение на арбитър/рефер

umpire ['ʌmpaiə]
I. n посредник, арбитър
сn. съдия, рефер
II. 1. посреднича
изпълнявам арбитърска служба (for)
2. сn. реферирам, съдия съм (на мач и пр.)

umpteen ['ʌmpti:n]
1. n s1. много, безброй
2. няколко, неизвестно колко

un [ən]
pron разг. one
that's a good UN тоя/това си го бива, това ми се харесва, ашколсун

unabashed [ʌnə'bæʃt]
1. безсрамен, безочлив
2. невъзмутим, хладнокръвен, спокоен

unabated [ʌnə'beitid]
a нестихващ, неотслабващ, с неотслабваща сила, неукротим (за вятър, буря, гняв и пр.)

unabbreviated [ʌnə'bri:vieitid]
a несъкратен, пълен (за форма и пр.)

unable [,ʌn'eibl]
1. неспособен
to be UNABLE to не съм в състояние/не мога да
2. слаб, немощен, безпомощен, безсилен

unabolished ['ʌnə'bɔliʃt]
a неотменен, в сила

unabridged [ʌnə'bridʒd]
a цял, несъкратен, пълен (за книга, текст и пр.)

unacceptable [ʌnək'septəbl]
a неприемлив, нежелан, нежелателен

unaccommodating [ʌnə'kɔmədeitiŋ]
a неуслужлив, неотстъпчив

unaccompanied [,ʌnə'kʌmpənid]
1. непридружен, сам
2. муз. без акомпанимент

unaccomplished [,ʌnə'kɔmpliʃt]
1. незавършен, недовършен, непълен
2. некултурен, необразован, нешлифован, недодялан

unaccountable [ʌnə'kauntəbl]
1. необясним, необяснен, непонятен
2. от когото не може да се търси отговорност

unaccounted [,ʌnə'kauntid]
a неотчетен, необяснен
за когото/което не се знае нищо (обик. с for)

unaccustomed [,ʌnə'kʌstəmd]
1. ненавикнал, непривикнал, несвикнал
2. необикновен, необичаен

unachievable [,ʌnə'tʃiu:vəbl]
a непостижим, неосъществим, неизпълним

unacknowledged [,ʌnə'knɔlidʒd]
1. непризнат, неутвърден
2. непризнат, оставен без отговор (за писмо, поздрав и пр.)
3. непризнат (за вина и пр.)

unacquainted [,ʌnə'kweintid]
a незапознат, неосведомен

unactable [,ʌn'æktəbl]
a който не може/не е подходящ да бъде игран, несценичен (за пиеса)

unadaptable [,ʌnə'dæptəbl]
a нenpиcnocoбим

unadapted [,ʌnə'dæptid]
1. неприспособен, непригоден
2. неподходящ

unadjusted [,ʌnə'dʒʌstid]
1. неустановен (и прен.)
2. нерегулиран
3. псих. неприспособен

unadorned [,ʌnə'dɔ:nd]
a неукрасен, без гарнитура и пр

unadulterated [,ʌnə'dəltəreitid]
a неподправен, нефалшифициран, истински, чист (и прен.)

unadvised [,ʌnə'dvaizd]
a неблагоразумен, неуместен, необмислен, безразсъден

unadvisedly [,ʌnəd'vaizidli]
adv безразсъдно, необмислено

unaffected [,ʌnə'fektid]
1. непресторен, непосредствен, спонтанен, непредвзет, прям, искрен
2. непроменен, незасегнат, неповлиян

unaided [ʌn'eidid]
a неподпомогнат, без чужда помощ, сам

unalarmed [,ʌnə'la:md]
a спокоен, несмущаван, несмутен

unalienable вж. inalienable

unaligned [,ʌnə'laind]
вж. nonaligned

unallowable [,ʌnə'lauəbl]
a недопустим, непозволим

unalloyed [,ʌnə'lɔid]
1. чист, неподправен, без примес
2. прен. чист, непомрачен, искрен

unalterable [,ʌn'ɔ:ltərəbl]
a неизменим, непроменим, установен

unambiguous [,ʌnəm'bigiuəs]
a ясен, недвусмислен

unambitious [,ʌnəm'biʃəs]
a неамбициозен, скромен, непретенциозен

unamenable [,ʌnə'mi:nəbl]
a неподатлив, неотстъпчив

un-american [,ʌnə'merikən]
1. неамерикански
2. антиамерикански

unamiable [,ʌn'eimiəbl]
a нелюбезен, неприветлив, недружелюбен

unamusing [,ʌnə'mju:ziŋ]
a нeинтepeceн, бeзинтepeceн

unanchor [,ʌn'æŋkə]
v вдигам котва

unanimated [,ʌn'ænimeitid]
a неоживен, бездушен, равнодушен

unanimity [junə'nimiti]
n единодушие

unanimous [ju'næniməs]
a единодушен

unannounced [,ʌnə'naunst]
a без да бъде съобщен/обявен
to enter UNANNOUNCED влизам направо (без да бъде съобщено предварително имemo мu)

unanswerable [,ʌn'a:nsərəbl]
1. на който трудно може да се отговори
2. необорим

unanswered [,ʌn'a:nsəd]
a останал без отговор, неразрешен

unanticipated [,ʌnæn'tisipeitid]
a неочакван, непредвиден

unappealable [,ʌnə'pi:ləbl]
a юp. неподлежащ на обжалване

unappeasable [,ʌnə'pi:zəbl]
1. неутолим
2. непримирим

unappeased [,ʌnə'pi:zd]
a незадоволен, неудовлетворен, непримирен

unappetizing [,ʌn'æpitaiziŋ]
a неапетитен, блудкав, неприятен, непривлекателен

unappreciated [,ʌnə'priʃieitid]
a неценен, неоценен

unappreciative [,ʌnə'priʃiətiv]
a който не (умее да) цени

unapproachable [ʌnə'proutʃəbl]
1. непристъпен, недостъпен, недосегаем, далечен
2. нямащ равен на себе си, ненадминат, недостижим
3. студен, неприветлив, резервиран

unappropriated [,ʌnə'prouprieitid]
1. неизползван (за пари)
2. непредназначен
3. незает, незавладян

unapproved [,ʌnə'pru:vd]
a неодобрен

unapt [,ʌn'æpt]
1. несклонен (to да)
2. неподходящ, несъответствуващ (for за)
3. неспособен, несръчен, некадърен

unarguable [,ʌn'a:gjuəbl]
1. неоспорим, необорим
2. недоказуем

unarm [,ʌn'a:m]
вж. disarm

unarmed [,ʌn'a:md]
1. невъоръжен, беззащитен
2. бот., зоол. без шипове/бодли и пр

unascertained [,ʌnəsə:'teind]
a неустановен, неконстатиран

unashamed [,ʌnə'ʃeimd]
a безсрамен, безочлив, дебелоок

unasked [,ʌn'a:skt]
1. непитан, незададен (за въпрос)
2. неискан, нежелан (обик. с for)
3. неканен, незамолен, непомолен

unaspiring [,ʌnə'spaiəriŋ]
a нечестолюбив, неамбициозен, непретенциозен, скромен

unassailable [,ʌnə'seiləbl]
1. непристъпен
2. неопровержим

unassertive [,ʌnə'sə:tiv]
a стеснителен, неуверен

unassisted [ʌnə'sistid]
a сам, неподпомогнат, без чужда помощ

unassuming [,ʌnə'sju:miŋ]
a скромен, непретенциозен

unassured [,ʌnə'ʃuəd]
1. неуверен
2. необезпечен, неосигурен

unattached [,ʌnə'tætʃt]
1. воен. неприкрепен, незачислен
2. незачислен, непричислен (to към) (организация, институт и пр.)
3. необвързан, свободен
4. самостоятелен, отделен (за сграда)
5. неженен, несгодeн
6. незавързан

unattainable [,ʌnə'teinəbl]
a недостижим, непостижим

unattended [,ʌnə'tendid]
1. непридружен, сам
2. оставен без грижи/внимание
3. необслужен (в магазин и пр.)
4. непревързан (за рана)

unattractive [,ʌnə'træktiv]
a непривлекателен, неугледен, грозен

unauthentic [,ʌnə:'θentik]
a неистински, неавтентичен, подправен

unauthorized [,ʌn'ɔ:θəraizd]
1. неупълномощен
2. издаден без знанието/разрешението на автора
3. своеволен

unavailable [,ʌnə'veiləbl]
a който не се намира/не е налице/на разположение

unavailing [,ʌnə'veiliŋ]
1. нерезултатен, неефикасен
2. напразен, безполезен

unavenged [,ʌnə'vendʒd]
a неотмъстен

unaverage [,ʌn'ævəridʒ]
a необикновен, изключителен

unavoidable [,ʌnə'vɔidəbl]
a неизбежен

unavowed [,ʌnə'vaud]
a непризнат

unaware [,ʌnə'wɛə]
a който не знае/не чувствува/не забелязва

unawares [,ʌnə'wɛəz]
1. неочаквано, ненадейно, внезапно
to be taken UNAWARES изненадват ме
at UNAWARES неочаквано
2. несъзнателно, без да искам

unbacked [,ʌn'bækt]
1. неподкрепен, без поддръжници
2. необоснован, неаргументиран
3. необязден, за който няма залагания (за кон)

unbaked [,ʌn'beikt]
a неопечен, прен. недозрял, зелен

unbalance [,ʌn'bæləns]
1. разбърквам, обърквам. смущавам, дезорганизирам
2. нарушавам умственото/душевното равновесие на

unballasted [,ʌn'bæləstid]
1. мор., ав. свободен от баласт
2. ненасипан с баласт (за шосе, жп линия)
3. неустойчив, неуравновесен

unbandage [,ʌn'bændidʒ]
v свалям превръзката от

unbar [,ʌn'ba:]
v отлоствам, отключвам, отварям (врата, порта), прен. освобождавам

unbearable [,ʌn'bɛərəbl]
a непоносим, нетърпим

unbearded [,ʌn'biədid]
1. без брада
2. бот. без брада/осили

unbeatable [,ʌn'bi:təbl]
1. непобедим
2. ненадминат, непостижим

unbeaten [,ʌn'bi:tn]
1. неутъпкан
2. неизследван
3. ненадминат
4. непобеден

unbecoming [,ʌnbi'kʌmiŋ]
1. неподходящ, несъответствуващ, несъобразен, неподобаващ
2. неприличен непристоен
3. неотиващ, неподхождащ (за дреха)

unbed [,ʌn'bed]
v (-dd-) изваждам от леха (растение)

unbedded [,ʌn'bedid]
1. непосаден
2. незакрепен, разклатен (за камък)
3. ост. неомъжена (за девойка)

unbeknown [,ʌnbi'noun]
a, adv paзг. непознат, неизвестен (to на)
UNBEKNOWN to без знанието на, незабелязано

unbeknownst [,ʌnbi'nounst]
a, adv paзг. непознат, неизвестен (to на)
UNBEKNOWNST to без знанието на, незабелязано

unbelief [,ʌnbi'li:f]
n неверие, невярване, скептицизъм

unbelievable [,ʌnbi'li:vəbl]
a невероятен

unbeliever [,ʌnbi'li:və]
n неверник, скептик, неверующ човек

unbeloved [,ʌnbi'lʌvd]
a необичан

unbelt [,ʌn'belt]
v свалям, разпускам (пояс и пр.)

unbend [,ʌn'bend]
1. оправям (се), изправям (се)
2. отпускам (се), разпускам (се), успокоявам (се), прен. омеквам
3. мор. развързвам, разпускам, разхлабвам (въже, платно)

unbendable [,ʌn'bendəbl]
a твърд, непоколебим, неумолим

unbending [,ʌn'bendiŋ]
1. опънат, непрегъваем
2. твърд, упорит, непреклонен, строг
3. свободен, безгрижен

unbent вж. unbend

unbeseeming [,ʌnbi'si:miŋ]
вж. unbecoming

unbiased [,ʌn'baiəst]
a непредубеден, безпристрастен

unbiassed [,ʌn'baiəst]
a непредубеден, безпристрастен

unbidden [,ʌn'bidn]
1. доброволно даден, непоискан
2. нежелан

unbind [,ʌn'baind]
1. развързвам, разпускам
2. освобождавам
3. свалям подвързия (на книга)

unbleached [,ʌn'bli:tʃt]
1. не (из) белен
2. неизбелял

unblemished [,ʌn'blemiʃt]
a чист, неопетнен, непорочен

unblessed [,ʌn'blest]
1. неблагословен
2. проклет
3. нещастен

unblinking [,ʌn'bliŋkin]
1. нереагиращ
2. невъзмутим, непоколебим

unblock [,ʌn'blɔk]
v освобождавам от блокиране, деблокирам

unbodied [,ʌn'bɔdid]
1. безплътен, безтелесен
2. безформен

unbolt [,ʌn'boult]
v отварям, отключвам, отлоствам (порта и пр.)

unboned [,ʌn'bound]
1. нямащ кости/кокали
2. необезкостен (за месо)

unboot [,ʌn'bu:t]
v събувам/изувам/свалям обуща

unborn [,ʌn'bɔ:n]
1. нероден
2. бъдещ (за поколение и пр.)

unbosom [,ʌn'buzm]
1. поверявам, споделям, доверявам се
2. разкривам сърцето си/мислите си (to на)

unbound [,ʌn'baund]
1. неподвързан (за книга и пр.)
2. хим. свободен, несвързан
3. вж. unbind

unbounded [,ʌn'baundid]
1. безкраен, неограничен
2. необуздан

unbowed [,ʌn'baud]
a непревит, непокорeн, непобеден

unbrace [,ʌn'breis]
v разхлабвам, отпускам, разпускам

unbraid [,ʌn'breid]
v разплитам, разпускам (коса и пр.)

unbridle [,ʌn'braidl]
1. свалям юздата на (кон)
2. давам свобода на (езика си и пр.)

unbridled [,ʌn'braidld]
a без юзда, свободен, необуздан, разюздан

unbroken [,ʌn'broukn]
1. цял, несчупен, неразчупен
2. несломен, устойчив
3. продължителен, непрекъснат
4. неразработен, некултивиран
UNBROKEN soil целина
5. необязден, неоседлан
6. одържан, ненарушен (за обещание и пр.)
7. ненадминат, несчупен (за рекорд)

unbuckle [,ʌn'bʌkl]
v откопчавам, откачам (катарама и пр.)

unbudging [,ʌn'bʌdʒiŋ]
a непоклатим

unbuild [,ʌn'bild]
v разрушавам, срутвам, сривам (и прен.)

unburden [,ʌn'bə:dn]
v свалям товара от, облекчавам, освобождавам (и прен.)
to UNBURDEN oneself /one's mind изповядвам се, разкривам болката си (to на, пред)

unbury [,ʌn'beri]
v изравям от земята/пръстта и пр. (и прен.)

unbusinesslike [,ʌn'bisnislaik]
a неделови, непрактичен, несистематичен

unbuttoned [,ʌn'bʌtnd]
1. разкопчан
2. спокоен, свободен, общителен

uncage [,ʌn'keidʒ]
v пускам на свобода

uncalled [,ʌn'kɔ:ld]
a невикан, неканен
UNCALLED (-) for ненужен, нежелан, неуместен, неоправдан, незаслужен, непредизвикан

uncalled-for a неуместен, ненужен

uncanny [,ʌn'kæni]
1. таинствен, необичаен, странен, свръхестествен
2. обезпокоителен

uncap [,ʌn'kæp]
1. свалям шапка/капак и пр., откривам, отхлупвам
2. воен. махам капсулата на

uncase [,ʌn'keis]
v разопаковам, изваждам

uncaused [,ʌn'kɔ:zd]
a бeзnpичинeн, изначален

unceasing [,ʌn'si:siŋ]
a непрекъснат

unceremonious [,ʌnseri'mouniəs]
1. естествен, неофициален
2. нелюбезен, неучтив, безцеремонен

uncertain [,ʌn'sə:tn]
1. несигурен, неуверен
2. нестабилен, неустановен, непостоянен, съмнителен
3. неопределен
in nо UNCERTAIN terms ясно, категорично

uncertainty [,ʌn'sə:tnti]
1. несигурност, неувереност
2. съмнение, съмнителност
3. непостоянство, променчивост, неустановеност

unchain [,ʌn'tʃein]
v отвързвам синджира на, освобождавам от окови (и прен.), пускам на свобода

unchallenged [,ʌn'tʃælindʒd]
a неоспорван, без съперник

unchangeable [,ʌn'tʃeindʒəbl]
a непроменим, неизменим, неизменен, постоянен, неизменяем

uncharacteristic [ʌn,kæriktə'ristik]
a нехаректерен, нетипичен

uncharged [,ʌn'tʃa:dʒd]
a празен, незареден

uncharitable [,ʌn'tʃæritəbl]
a суров, строг, неумолим

uncharted [,ʌn'tʃa:tid]
a неотбелязан на карта, неизследван

unchartered [ʌn'tʃa:təd]
a без разрешително, нерегистриран

unchaste [,ʌn'tʃeist]
a нецеломъдрен

unchecked [,ʌn'tʃekt]
1. буен, необуздан
2. непроверен

unchristian [,ʌn'kristjən]
1. нехристиянски, езически
2. суров, несъстрадателен
3. разг. невъзможен, безбожен

unchurch [,ʌn'tʃə:tʃ]
1. отлъчвам от църквата
2. лишавам от църква
3. отнемам статуса на църква

uncial ['ʌnsiəl]
I. a унциален
II. n (ръкопис в) унциален шрифт (IV-IX в.), буква от унциален шрифт

unciform ['ʌnsifɔ:m]
a анат., зоол. извит като кука, завит, крив

uncircumcised [,ʌn'sə:kəmsaizd]
a необрязан, друговерски, прен. езически

uncivil [ʌn'sivil]
1. неучтив, невежлив, груб
2. нецивилизован

unclarity [,ʌn'klæriti]
n неяснота, двусмисленост

unclasp [,ʌn'kla:sp]
v откопчавам (брошка и пр.), разтварям, пускам

unclassed [,ʌn'kla:st]
a сп. некласирал се

unclassificd [,ʌn'klæsifaid]
1. нeклacифициpaн, нecиcтeмaтизиран, неподреден
2. непредставляващ държавна тайна, неповерителен

uncle ['ʌŋkl]
1. чичо, вуйчо, свако
UNCLE Sam чичо Сам
2. sl. собственик на заложна къща
bob's your UNCLE sl. всичко e наред

unclean [,ʌn'kli:n]
a нечист, мръсен, прен. нечестив

uncleanly [,ʌn'klenli]
a нечист, нечистоплътен

unclerical [,ʌn'klerikl]
1. мирски, светски, граждански
2. неподобаващ на духовник

uncloak [,ʌn'klouk]
1. свалям плащ/наметало
2. разобличавам

unclog [,ʌn'klɔg]
1. отпушвам (канал и пр.)
2. разчиствам (път) от задръстване

unclose [,ʌn'klouz]
1. откривам (се), разтварям (се)
2. прен. разкривам

unclothe [,ʌn'klouð]
v събличам, разсъбличам, прен. разкривам

unclouded [,ʌn'klaudid]
a безоблачен, прен. непомрачен

unco ['ʌnkou]
I. a шотл. странен, необикновен, забележителен
II. 1. непознат човек, странник
2. рl новини, известия
III. adv извънредно, изключително, много, крайно
the UNCO guid/good обик. презр. сурови тесногръди религиозни хора

uncock [,ʌn'kɔk]
v отстранявам петлето на огнестрелно оръжие

uncoil v развивам

uncoloured [,ʌn'kʌləd]
1. черно-бял, неоцветен (и прен.)
2. непресилен, непреувеличен
3. неповлиян (by от)

uncombed [,ʌn'koumd]
a нересан, несресан, сплъстен

uncome-at-able [,ʌnkəm'ætəbl]
1. a разг. непристъпен, недостъпен, непостижим, недостижим
2. който не се намира/не може да се купи на пазара

uncomely [,ʌn'kʌmli]
1. непривлекателен, грозен, неугледен
2. неприличен, непристоен

uncomfortable [,ʌnkʌmfətəbl]
a неудобен
to feel UNCOMFORTABLE чувствувам се неловко/неудобно

uncommercial [,ʌnkə'mə:ʃl]
1. нетърговски
2. който не търси печалба
3. който е в противоречие с търговските принципи

uncommitted [,ʌnkə'mitid]
a свободен, независим, необвързан (за държава)

uncommon [,ʌn'kɔmən]
a необикновен, изключителен, рядък, особен

uncommonly [,ʌn'kɔmənli]
adv необикновено, забележително, изключително

uncommunicative [,ʌnkə'mju:nikətiv]
1. необщителен, сдържан
2. мълчалив

uncompanionable [,ʌnkəm'pænjæbl]
1. необщителен
2. лош като компанъон

uncomplaining [,ʌnkəm'pleiniŋ]
a търпелив

uncompleted [,ʌnkəm'pli:tid]
a недовършен, незавършен

uncomplicated [,ʌn'kɔmplikeitid]
1. некомплициран
2. мед. протичащ без усложнения
3. прост, опростен (за устройство и пр.)

uncomplimentary [,ʌn'kɔmplimentəri]
a пренебрежителен, презрителен, оскърбителен, обиден, отрицателен (за критика)

uncompromising [ʌn'kɔmprəmaiziŋ]
a безкомпромисен, непреклонен, твърд, упорит, неотстъпчив

unconcealed [ʌnkən'si:ld]
a нескрит, неприкрит, явен

unconcern [ʌnkən'sə:n]
n незаинтересованост, безразличие, равнодушие

unconcerned [ʌnkən'sə:nd]
a незаинтересован (in, with), равнодушен, безучастен, спокоен

unconditional [ʌnkən'diʃənəl]
a безусловен, безпрекословен, категоричен

unconditioned [ʌnkən'diʃənd]
1. безусловен, неограничен, необусловен, вроден, естествен, спонтанен, инстинктивен
UNCONDITIONED reflex безусловен рефлекс
2. абсолютен

unconformity [ʌnkən'fɔ:miti]
1. несъответствие
2. геол. разместване на успоредни пластове

uncongenial [ʌnkən'dʒi:niəl]
1. несходен, неподходящ, несъответствуващ
2. неприятен, противен
не по вкуса (with, to на)

unconquerable [ʌn'kɔŋkərəbl]
1. непобедим
2. непреодолим
3. непоколебим, непреклонен

unconscientious [ʌnkɔnʃi'enʃəs]
a несъзнателен, безскрупулен

unconscionable [ʌn'kɔnʃənəbl]
1. безскрупулен, безсъвестен, безотговорен
2. прекален, прекомерен

unconscious [ʌn'kɔnʃəs]
I. 1. несъзнаващ
2. несъзнателен, непреднамерен, неволен
3. в безсъзнание
4. неодушевен
II. n the UNCONSCIOUS псих. подсъзнание
become UNCONSCIOUS загубвам съзнание
lapse into UNCONSCIOUSness изпадам в безсъзнание

unconsciousness [ʌn'kɔnʃəsnis]
n безсъзнание, припадък, кома

unconsidered [ʌnkən'sidəd]
1. необмислен
2. невзет под внимание, пренебрегнат
3. незначителен

unconstitutional [,ʌnkɔnsti'tju:ʃənəl]
a противоконституционен

unconstrained [ʌnkən'streind]
1. неограничен, безпрепятствен
2. свободен, непринуден, естествен. спонтанен

unconstraint [ʌnkən'streint]
n свобода, непринуденост

uncontrollable [ʌnkən'trouləbl]
a неудържим, неукротим, буен, необуздан, непокорен

uncontrovertible [ʌnkɔntrə'və:tibl]
a неопровержим, неоспорим

unconventional [ʌnkən'venʃənl]
a необикновен, необичаен, оригинален, нешаблонен
UNCONVENTIONAL arms/weapons стратегически/ядрени оръжия

unconvincing [ʌnkən'vinsiŋ]
a неубедителен, неправдоподобен, неприемлив

uncooked [ʌn'kukt]
a неварен, несготвен, суров

uncool [ʌn'ku:l]
1. a sl. неуверен
2. напрегнат, неприятен

unco-operative [ʌnkou'ɔpərətiv]
1. неотзивчив
2. с когото трудно се работи

uncork [ʌn'kɔ:k]
1. отпушвам, отварям (шише и пр.)
2. пускам, освобождавам
3. разг. давам воля на, отприщвам (чувства и пр.)

uncorroborated [ʌnkə'rɔbəreitid]
a непотвърден

uncorrupted [ʌnkə'rʌptid]
1. здрав, запазен
2. неподкупен, непокварен

uncountable [ʌn'kauntəbl]
a неброим, неизброим, несметен

uncounted [ʌn'kauntid]
1. неизброен
2. неизброим, безчислен

uncouple [ʌn'kʌpl]
1. разделям, раздвоявам, разединявам
2. отвързвам (куче от ремък), откачам (локомотив от влак)

uncouth [ʌn'ku:θ]
1. непохватен, недодялан, груб, нешлифован
2. неизвестен, непознат, рядък, необичаен, чудат
3. суров, примитивен (за живот)
4. пуст, усамотен (за място)

uncouthness n чудатост, недодяланост, непохватност

uncover [ʌn'kʌvə]
1. откривам, разкривам, отвивам, оголвам
2. ост. свалям шапка (за поздрав)
3. разкривам (сърцето си и пр.)
4. оставям без закрила/незащитен

uncreated [ʌnkri'eitid]
1. несътворен
2. самосъздал се, самозародил се
3. съществуващ без начало, предвечен

uncritical [ʌn'kritikl]
1. безкритичен
2. несъвместим с истинската здрава критика

uncropped [ʌn'krɔpt]
1. незасят
2. непожънат
3. неопасан (за трева и пр.)
4. неподстриган, неподрязан

uncross [ʌn'krɔs]
v разкръстосвам (ръце, крака, ножове и пр.)

uncrossed [ʌn'krɔst]
a незачеркнат, фин. непресечен, небариран (за чек)

uncrowned [ʌn'kraund]
1. още некоронясан (за крал и пр.)
2. прен. некоронован
3. детрониран, прен. лишен от власт, развенчан

unction ['ʌŋ'kʃən]
1. (намазване с) мехлем, крем и пр
2. църк. (помазване с) масло/миро/елей
3. набожност, екзалтация, пресилен/престорен ентусиазъм
4. мазност, неискреност, лицемерие, притворство
5. ласкаещи/успокояващи думи и пр
6. наслада, удоволствие

unctuous ['ʌnktjuəs]
1. мазен, гладък, маслен
2. тлъст (за почва)
3. прен. мазен, угодлив, неискрен, притворен

uncultivated [ʌn'kʌltiveitid]
1. необработен
2. неотглеждан, некултивиран (за растение и пр.)
3. занемарен, изоставен (за талант)
4. необразован, некултурен, див

uncultured [ʌn'kʌltʃəd]
1. некултурен, необразован
2. необработен (за земя)

uncurb [ʌn'kə:b]
v отпускам юздите на (и прен.)

uncurl [ʌn'kə:l]
1. изправям (се) (за къдрици)
2. разсуквам (се)

uncustomed [ʌn'kʌstəmd]
1. неподлежащ на обмитяване
2. необмитен

uncut [ʌn'kʌt]
1. неразрязан
2. неподстриган (за коса)
3. несъкратен (за текст, филм и пр.)
4. нешлифован (за скъпоценен камък)

undamaged [ʌn'dæmidʒd]
a непострадал, оцелял, невредим

undated [ʌn'deitid]
a недатиран, без дата (за писмо, чек и пр.)

undaunted [ʌn'dɔ:ntid]
a безстрашен, неустрашим, смел, непоколебим

undeceive [ʌndi'si:v]
1. изваждам от заблуждение
2. разбивам илюзиите на

undecided [ʌndi'saidid]
1. нерешен
2. нерешителен, колеблив, променлив, неустановен (и за време)
3. неясен, който не е наясно/не е взел още решение

undecipherable [ʌndi'saifərəbl]
a който не може да се разчете/дешифрира

undeclared [ʌndi'klɛəd]
a незаявен, пазен в тайна, необявен (за война и пр.)

undefended [ʌndi'fendid]
1. незащищаван, незащитен
2. неподкрепен (с аргументи и пр.)
3. юр. неоспорен (за обвинение, дело), незащищаван, без защита (за обвиняем)

undefined [ʌndi'faind]
a неопределен

undelivered [ʌndi'livəd]
a недоставен

undemocratic ['ʌn,demə'krætik]
a недемократичен, противоречащ на демократичните принципи

undemonstrative [ʌndi'mɔnstrətiv]
a сдържан, резервиран

undeniable [ʌndi'naiəbl]
1. неоспорим, неопровержим, безспорен, несъмнен, явен
2. безупречен, превъзходен

undeniably a безспорно

undenominational [ʌndinɔmi'neiʃnl]
a необвързан с никаква религиозна секта/вероизповедание, светски (за образование, учебно заведение)

under ['ʌndə]
I. 1. под, отдолу под
UNDER the tree/sun под дървото/слънцето
2. под (в подножието на-стена, укрепление и пр.)
3. при (в процеса на)
he died UNDER an operation той умря при операция
to confess UNDER torture признавам при изтезание
4. при, в, съгласно, в съответствие с
UNDER the circumstances/conditions при тези обстоятелства/условия
UNDER international law съгласно международното право
5. при (през времето на, под управлението, властта на)
England UNDER the Stuarts Англия при/по времето на Стюартите
6. под, към (дадена рубрика, класификация и пр.)
(it falls) UNDER (the head of) incidental expenses (това спада) към (графата) непредвидени разходи
7. под (по-ниско, по-долу, по-малко от), books for the UNDER-tens книги за деца под десетгодишна възраст
to sell UNDER cost продавам под костуемата цена
8. за изразяване на различни състояния
UNDER discussion разискван, обсъждан и пр.
UNDER repair в ремонт
to be UNDER the impression that имам впечатление/струва ми се, че
UNDER wheat/rice, etc. засят с пшеница/ориз и пр
II. 1. долу, надолу, отдолу
2. по-долу по ранг и пр., в по-ниско/подчинено положение
L5 or UNDER пет или по-малко от/под пет лири
III. 1. долен, по-нисък
UNDER layers по-долни пластове
UNDER jaw долна челюст
2. нисш, подчинен
UNDER servants нисша прислуга
3. по-малък, неотговарящ на стандарта/нормата
4. тих, приглушен (за звук)
IV. 1. в, на, към, от по-ниска позиция/положение
2. недостатъчно
3. по-малък по ранг, значение и пр

underact [ʌndər'ækt]
v театр. изпълнявам роля слабо/сдържано

under-age [ʌndər'eidʒ]
a малолетен, непълнолетен

underappreciated [ʌndərə'pri:ʃieitid]
a недооценен

underarm ['ʌndəra:m]
I. 1. armpit
2. подмишница
II. a, adv (нанесен) изпод рамо (за удар)

underarmed [ʌndər'a:md]
a недостатъчно въоръжен

underbid [ʌndə'bid]
1. предлагам стоки/услуги на по-ниска цена, подбивам цена
2. бридж правя умишлено по-нисък анонс

underbidder [ʌndə'bidə]
1. човек, предлагащ стоки/услуги на по-ниска цена
2. човек, направил предпоследната оферта (на търг)

underbred [ʌndə'bred]
1. лошо възпитан, невъзпитан, просташки, вулгарен, груб
2. от лоша порода, нечистокръвен (за куче, кон)

underbrush ['ʌndəbrʌʃ]
n шубрак, храсталак (в гора)

undercarriage [ʌndə'kæridʒ]
n шаси (на кола), колесници (на самолет)

undercharge [ʌndə'tʃa:dʒ]
I. 1. искам/вземам по-малко пари/по-ниска такса, продавам по-евтино
2. не давам пълно натоварване/зареждане
II. 1. по-ниска цена/такса
2. непълно натоварване

underclassman [ʌndə'kla:smən]
n (pl-men) ам. ученик/студент първа/втора година в средно училище/колеж

underclothes [ʌndə'klouðz]
n pl долни дрехи, белъо

underclothing [ʌndə'klouðiŋ]
вж. underclothes

undercoat [ʌndə'kout]
1. жакет, който се носи под друга дреха
2. зоол. пухкав мъх под едрата козина/пера
3. долен пласт/слой боя/мазилка

undercover [ʌndə'kʌvə]
a таен (за агент, шпионин и пр.)

undercroft ['ʌndəkrɔft]
n подземно помещение, крипта

undercurrent ['ʌndəkʌrənt]
1. насрещно подмолно течение
2. скрита силна тенденция, скрито/потискано/неизразено чувство/мнение

undercut [ʌndə'kʌt]
I. 1. подрязвам, подкопавам
2. подбивам цена, конкурирам
II. 1. подрязано/подкопано място
2. филе, рибица (месо)
3. бокс, тенис удар, насочен нагоре

underdeveloped [ʌndədi'veləpt]
1. недоразвит, изостанал
UNDERDEVELOPED countries развиващи се страни
2. фот. недостатъчно проявен

under-development n изостаналост

underdog ['ʌndədɔg]
1. победен състезател
2. потискан/преследван/експлоатиран човек

underdone [ʌndə'dʌn]
1. леко запечен/обварен
2. недопечен, недоварен, възсуров

underdress [ʌndə'dres]
I. 1. обличам се леко/недостатъчно
2. обличам се неизискано/неподходящо за случая
II. n дамска дреха, носена под друга/прозрачна дреха

undereducated [ʌndə'edjukeitid]
a недостатъчно/слабо образован

underemployed [ʌndərim'plɔid]
a работещ с непълна заетост

underemployment [ʌndərim'plɔimɔnt]
n ик. непълна заетост на работната ръка

underestimate [ʌndər'estimeit]
v недооценявам, подценявам

underfed [ʌndə'fed]
a недохранен

underfeed v не храня достатъчно
UNDERFEED oneself не си дояждам

underfelt ['ʌndəfelt]
n кече/гумирана материя за под килим

underfired [ʌndə'faiəd]
a недопечен (за глинен, пръстен съд)

underfloor ['ʌndəflɔ:]
a подподов (за отоплителна инсталация и пр.)

underfoot [ʌudə'fut]
1. под краката/стъпалата/ходилата
children always getting UNDERFOOT деца, които вечно ти се пречкат из краkата
2. прен. в подчинение

underfur ['ʌndəfə:]
вж. undercoat

undergarment [ʌndə'ga:mənt]
n долна дреха
pl белъо

undergird [ʌndə'gə:d]
1. потягам, заздравявам
2. прен. подкрепям, укрепявам, подсилвам

undergo [ʌndə'gou]
v (underwent, undergone) понасям, претърпявам, преживявам, изпитвам, бивам подложен на

undergrad [ʌndə'græd]
разг. undergraduate

undergraduate [ʌndə'grædjuit]
1. студент
2. attr студентски

underground [ʌndə'graund]
I. 1. под земята
2. подмолно, тайно
to go UNDERGROUND укривам се, минавам в нелегалност
II. 1. подземен
2. подмолен, таен
UNDERGROUND movement пол. нелегално движение, съпротива
3. задкулисен
4. експериментален, експериментиращ (за театър, киностудио, публикация и пр.)
III. 1. подземна железница
2. пол. нелегално движение, съпротива
3. експериментаторска/експериментираща група/движение

undergrowth ['ʌndəgrouθ]
n шубрак, гъсталак, храсталак (в гора)

underhand ['ʌndəhænd]
I. 1. тайно, подмолно, задкулисно, непочтено
2. сп. изотдолу
II. a таен, потаен, коварен, лукав, непочтен, измамнически

underhanded [ʌndə'hændid]
вж. underhand

underhung ['ʌndə'hʌŋ]
1. издаден напред (за долна челюст)
2. с издадена напред долна челюст

underlain вж. underlie

underlay [undə'lei]
I. вж. underlie
II. 1. подлагам (нещo) отдолу, подпирам, повдигам
2. геол. полягам, наклонявам се (за жила, пласт)
III. n постилка, настилка за под дюшек/килим

underlet [ʌndə'let]
1. давам на по-нисък наем
2. давам под наем (наета от мен земя и пр.)

underlie [ʌndə'lai]
1. лежа/намирам се отдолу/под
2. лежа в основата на (теория, принцип, поведение и пр.)
3. прен. подкрепям
4. оставам скрит под

underline [ʌndə'lain]
I. v подчертавам (и прен.), наблягам
II. 1. черта под дума/фраза (като знак за емфаза)
2. театр. съобщение за следваща пиеса (в края на програма, афиш)
3. обяснение под илюстрация

underlinen ['ʌndəlinin]
n долни дрехи, белъо

underling ['ʌndəliŋ]
n презр. зависим/дребен/незначителен чиновник/служител и пр., подчинен

underlip ['ʌndəlip]
n долна устна

underlying [ʌndə'laiiŋ]
1. основен, съществен
2. подразбиращ се, скрит

undermanned [,ʌndə'mænd]
1. мор. с недостатъчен екипаж (за кораб)
2. с непопълнен щат, с недостатъчен персонал

undermentioned [ʌndə'menʃənd]
a споменат по-долу (в статия, книга и пр.)

undermine ['ʌndə'main]
1. подкопавам, подравям, подмивам (бряг-за море и пр.)
2. прен. подкопавам, разклащам основите на, подбивам, подронвам (репутация, авторитет и пр.)

undermost ['ʌndəmoust]
a разположен най-отдолу, найнисък, най-долен

underneath [ʌndə'ni:θ]
I. adv долу, отдолу, по-долу
II. prep отдолу на, под

underpaid v p.p. зле платен

underpants ['ʌndəpænts]
n pl долни гащета

under-part ['ʌndəpa:t]
n театр. второстепенна роля

underpass ['ʌndəpa:s]
1. пресечка на пътища на различни нива
2. път и пр., минаващ под друг път/жп линия и пр., подлез

underpay [ʌndə'pei]
v плащам малко/недостатъчно, заплащам ниско

underpin [ʌndə'pin]
1. подпирам, укрепявам (стена, бряг и пр.)
2. прен. подкрепям, подсилвам, заздравявам

underpinning [ʌndə'piniŋ]
1. материали за укрепване/подпиране, подпори
2. опора, основа (и прен.)
3. обик. рl разг. крака

underplay [ʌndə'plei]
1. играя умишлено с по-слаба карта, минавам ниско
2. underact

underplot [ʌndə'plɔt]
n второстепенна интрига (в пиеса и пр.)

underpopulated [ʌndə'pɔpuleitid]
a рядко населен

underprivileged [ʌndə'privilidʒd]
a лишен от основните права/блага на цивилизованото общество, беден, обществено онеправдан

underproduction [ʌndəprə'dʌkʃən]
n недостатъчно/по-ниско от обичайното производство

underproof [ʌndə'pru:f]
a с по-нисък от установения градус (за спирт)

underquote [ʌndə'kwout]
вж. underbid

underrate [ʌndə'reit]
v подценявам, недооценявам

underripe [ʌndə'raip]
a недостатъчно зрял, недоузрял

underrun [ʌndə'rʌn]
v (underran, underrun) минавам/прокарвам под

underscore [ʌndə'skɔ:]
I. вж. underline
II. n музика, съпровождаща действието/диалога във филм

undersecretary [ʌndə'sekrətəri]
1. помощник-секретар
2. помощник/заместник-министър
Parliamentary UNDERSECRETARY заместник-министър
Permanent UNDERSECRETARY несменяем помощник-министър
3. заместник-генерален секретар (в ООН)

undersell [ʌndə'sel]
v (undersold) продавам поевтино/на по-ниски цени от

underservant [ʌndə'sə:vənt]
n по-нискостоящ слуга

underset [ʌndə'set]
I. вж. undercurrent
II. v (underset) подпирам отдолу, закрепвам (със зидария и пр.)

undersexed [ʌndə'sekst]
a с намалена сексуалност, студен

undershirt [,ʌndə'ʃə:t]
n долна риза

undershoot [ʌndə'ʃu:t]
1. стрелям/улучвам под целта
2. aв. не улучвам пистата, кацвам преждевременно

undershot [ʌndə'ʃɔt]
I. 1. подливен (за воденично колело)
2. underhung
II. 1. стрелям/улучвам под целта
2. aв. не улучвам пистата, кацвам преждевременно

undershrub ['ʌndəʃrʌb]
n малък нискорастящ храст

underside ['ʌndəsaid]
n долната/обратната страна/повърхност, вътрешната (обик. по-лошата) страна

undersigned ['ʌndəsaind]
a (долу) подписан

undersized ['ʌndəsaizd]
a маломерен, дребен, недорасъл, недоразвит

underskirt ['ʌndəskə:t]
n фуста (долна дреха)

underslung ['ʌndəslʌŋ]
a авт. закачен под двигателната ос (за шаси)

undersoil ['ʌndəsɔil]
n подпочва, подпочвен слой

undersold вж. undersel

understaffed ['ʌndəsta:ft]
a с недостатъчен/непълен персонал

understand [ʌndə'stænd]
1. разбирам
to make oneself understood изяснявам се добре
to UNDERSTAND one another разбираме се добре, наясно сме един за друг
to be understood подразбирам се (за дума, фраза и пр.)
2. чувам, научавам, подразбирам, схващам
do I/am I to UNDERSTAND that трябва ли/следва ли да разбирам, че

understandable [ʌndə'stændəbl]
a разбираем, обясним

understanding [ʌndə'stændiŋ]
I. 1. отнасящ се с разбиране, отзивчив, съчувствен
2. разумен, разбран, толерантен
II. 1. разбиране, схващане
2. разум
a man of UNDERSTANDING умен/разбран човек
3. разбирателство, съгласие, споразумение, уговорка
on the UNDERSTANDING that при условие че

understate [ʌndə'steit]
v представям в по-незначителен вид/брой, омаловажавам, намалявам, смалявам, подценявам

understatement [ʌndə'steitmənt]
1. представяне в понезначителен вид, омаловажаване
2. умерено твърдение, сдържано изказване
to call her pretty is an UNDERSTATEMENT, she is a beauty да я нарече човек хубавичка е слабо казано, тя е красавица

understeer ['ʌndəstiə]
v завивам недостатъчно бързо/рязко (за мomopнo превозно средство)

understock ['ʌndəstɔk]
v снабдявам/зареждам с недостатъчно инвентар/стоки/гориво и пр

understood вж. understand

understrapper [ʌndə'stræpə]
вж. underling

understudy [ʌndə'stʌdi]
I. n театр. дублъор
II. v театр. изпълнявам дублъорска роля, дублирам

undertake [ʌndə'teik]
1. v (undertook, undertaken) заемам се (с), натоварвам се (с), поемам задължение да, обещавам
2. започвам, предприемам
3. потвърждавам, гарантирам
4. ост. захващам спор/борба с
5. ам. разг. занимавам се с уреждане на погребения

undertaker ['ʌndəteikə]
1. предприемач
2. собственик на погребално бюро

undertaking [ʌndə'teikiŋ]
I. 1. задача, начинание, работа
2. обещание, гаранция
3. уреждане на погребения
II. n уреждане на погребения

undertenant [ʌndə'tenənt]
n пренаемател

under-the-counter [,ʌndəðə'kauntə]
1. a разг. таен, скришен, непозволен (особ. за продажба на дефицитни стоки)
2. който може да се купи само по втория начин (за стока)

undertone [ʌndə'toun]
1. изк. полутон
2. тих глас, полуглас
in UNDERTONEs, in an UNDERTONE полугласно, тихо
3. прен. оттенък, отсенка
4. прикрито чувство
5. търг. скрити тенденции на пазара

undertook вж. undertake

undertow ['ʌndətou]
n теглене назад на вълна след разбиване в брега, подводно течение в обратна посока на вълните/вятъра

undertrick ['ʌndətrik]
n бридж ръка/взятка, с която играещият влиза вътре

undervaluation [ʌndəvælju'eiʃən]
n подценяване, недооценяване

undervalue [ʌndə'vælju:]
v подценявам, недооценявам

underwater [ʌndə'wɔtə]
a подводен

underwear [ʌndə'wɛə]
n долни дрехи, белъо

underweight ['ʌndəweit]
а, n (с) тегло по-ниско от нормалното/средното/изискваното

underwent вж. undergo

underwing ['ʌndəwiŋ]
n нощна пеперуда с ярки петна на долните криле

Underwood ['ʌndəwud]
вж. undergrowth

underworld ['ʌndəwə:ld]
1. мит. подземното царство, адът
2. светът на престъпността и порока, утайката на обществото

underwrite [ʌndə'rait]
1. v (underwrote, underwritten) фин. ангажирам се да закупя всички непродадени акции (на дружество)
2. гарантирам, застраховам
3. прен. отговарям/поръчителствувам за
4. (особ. рр) подписвам

underwriter [ʌndə'raits]
1. застрахователно дружество, застраховател
2. поръчител, особ. при морски застраховки

underwritten вж. underwrite

underwrote вж. underwrite

undeserved [ʌndi'zə:vd]
a незаслужен (за награда, наказание и пр.)

undeservedly [ʌndi'zə:vidli]
adv незаслужено

undeserving [ʌndi'zə:viŋ]
a незаслужаващ, недостоен (of за)

undesigned [ʌndi'zaind]
1. неумишлен, непреднамерен
2. непредвиден

undesignedly [ʌndi'zainidli]
adv неумишлено, непреднамерено

undesigning [ʌndi'zainiŋ]
a без задни/скрити/лоши мисли/намерения, наивен, простодушен

undesirability [ʌndizaiərə'biliti]
n нежелателност

undesirable [ʌndi'zaiərəbl]
I. 1. нежелателен, нежелан
2. неприятен
II. n нежелан/неприятен човек
pl нежелателни елементи

undetermined [ʌndi'tə:mind]
1. неопределен, нерешен
2. нерешителен, колеблив

undeterred [ʌndi'tə:d]
a невъзпрян, необезсърчен, неразубеден

undeveloped [ʌndi'veləpt]
1. неразвит
2. неразработен, незастроен
3. фот. непроявен

undeviating [ʌn'di:vieitiŋ]
1. неотклонен, непоколебим, праволинеен
2. постоянен, неизменен
3. прав, без отклонения (за път и пр.)

undid вж. undo

undies ['ʌndiz]
n pl разг. долни дрехи, белъо (особ. дамско)

undifferentiated [ʌndifə'renʃieitid]
a недиференциран

undigested [ʌndai'dʒestid]
1. несмлян (и прен.), неусвоен, неасимилиран
2. объркан, хаотичен, непоследователен

undignified [ʌn'dignifaid]
a неподходящ, прекалено свободен, непристоен, лишен от достойнство/благородство и пр

undine ['ʌndi:n]
n мит. водна фея, русалка, нимфа, ундина

undiplomatic [ʌndiplə'mætik]
a недипломатичен, нетактичен

undirected [ʌndai'rektid]
1. неадресиран (за писмо)
2. ненасочен
to find one's way UNDIRECTED сам се ориентирам/оправям

undischarged ['ʌndis'tʃa:dʒd]
1. неизпълнен, несвършен (за задължение и пр.)
2. неразтоварен (за товар, стока), неизплатен (за дълг)
3. неосвободен (от отговорност и пр.)
4. неизстрелян (за куршум), неизпразнен (за оръжие)

undisciplined [ʌn'disiplind]
1. недисциплиниран, непокорен
2. воен. необучен, нетрениран

undisclosed [ʌndis'klouzd]
a неразкрит, (за) пазен в тайна

undiscovered [ʌndis'kʌvəd]
1. неоткрит, неизнамерен, неизвестен
2. неразкрит (за престъпление и пр.)

undiscriminated [ʌndis'krimineitid]
a неразграничен, безразборен

undiscriminating [ʌndis'krimineitiŋ]
a безразборен, безкритичен

undisguised [undis'gaizd]
1. нескрит, неприкрит, явен, открит
2. немаскиран, незамаскиран

undisputed [ʌndis'pju:tid]
a безспорен, неоспорим, несъмнен

undistinguished [ʌndis'tiŋwiʃt]
1. незабележителен
2. който не се различава/разграничава/отделя
3. обикновен, посредствен

undisturbed [ʌndis'tə:bd]
1. непобутнат, непокътнат
2. спокоен, незасегнат, необезпокоен

undivided [ʌndi'vaidid]
1. неделен, единен, цял
UNDIVIDED attention пълно внимание
UNDIVIDED opinion единодушно мнение
2. неразделен

undivulged [ʌndi'vʌldʒd]
a неразкрит, неиздаден, неповерен

undo [ʌn'du:]
1. развалям, отменям, премахвам, унищожавам
things done cannot be undone станалото не може да се върне/поправи
2. разкопчавам, развързвам, разхлабвам, разопаковам, отварям
3. погубвам, опропастявам живота на

undock [ʌn'dɔk]
1. изваждам (кораб) от док
2. косм. отделям/освобождавам модула на (многостепенен ракетен кораб)

undoer [ʌn'du:ə]
n човек, който погубва/разорява, ост. похитител, прелъстител

undoing [ʌn'du:iŋ]
1. разваляне
2. отменяне, премахване, поправяне
3. погубване, опропастяване, гибел
drink will be his UNDOING пиянството ще го погуби
4. разкопчаване, развързване, отваряне

undomesticated [ʌndə'mestikeitid]
1. неопитомен, див (за животно)
2. непривързан към семейството, неподходящ/неподготвен за семеен живот

undone I. вж. undo
II. 1. разкопчан, развързан, разопакован, отворен
to come UNDONE разкопчавам се, разхлабвам се и пр
2. несвършен, недовършен
3. погубен, изгубен, загинал

undoubted [ʌn'dautid]
a несъмнен, безспорен, сигурен

undoubtedly [ʌn'dautidli]
adv несъмнено, безспорно

undramatic [ʌndrə'mætik]
a недраматичен, тих, спокоен, сдържан, безбурен

undreamed [ʌn'dri:md]
a обик. с of невиждан, несънуван (дори), неочакван, невъобразим

undreamed-of a несънуван, невъобразим

undreamt [ʌn'dremt]
a обик. с of невиждан, несънуван (дори), неочакван, невъобразим

undress [ʌn'dres]
I. v (раз) събличам (се), разкривам, оголвам
II. n неофициално/обикновено/домашно облекло, халат, неглиже, воен. всекидневна/непарадна униформа

undressed [ʌn'drest]
1. необлечен, (раз) съблечен
2. непревързан (за рана)
3. необработен (за кожа и пр.)
4. негарниран, неподправен (за салата, дивеч и пр.)
5. несресан, нефризиран (за коса), неодялан (за камък), неподреден (за витрина и пр.)

undrinkable [ʌn'drinkəbl]
a който не може да се пие

undue [ʌn'dju:]
1. прекален, прекомерен, несъразмерен, неподхождащ
2. неподходящ, непристоен, нереден
3. неоправдан
4. незаконен
use of UNDUE authority юр. злоупотреба с власт
UNDUE influence морална принуда, заплаха, натиск
5. непросрочен (за полица и пр.)

undulant ['ʌndjulənt]
a вълнообразен, вълнист
UNDULANT fever мед. бруцелоза

undulate ['ʌndjuleit]
I. 1. вълнувам (се) (за водна маса, нивя и пр.)
2. люлея се, полюлявам се, полюшквам се вълнообразно
II. 1. вълнист
2. вълнообразно нарязан/нагънат

undulating ['ʌndjuleitiŋ]
1. вълнист, вълнообразен, разлюлян
2. леко хълмист, приличен на/простиращ се като разлюлени вълни

undulation [ʌndju'leiʃn]
1. вълнообразно движение, вълнение, полюляване
2. вълнообразни очертания, падина, издутина (на терен)
3. физ. трептения, вибрации, вълнообразно движение

undulatory ['ʌndjulətəri]
1. на/от вълните
UNDULATORY theory of light, etc. теория за светлинните и пр. вълни
2. вълнист, вълнообразен (за движение, повърхност)

unduly [ʌn'djuli]
1. прекалено, прекомерно
2. нередно, незаконно
3. несправедливо, неоправдано

undutiful [ʌn'djuitiful]
a непослушен, непокорен, неизпълняващ дълга си

undying [ʌn'daiiŋ]
1. неумиращ, безсмъртен
2. непрекъсващ, непресекващ, вечен, нестихващ, неугасващ, постоянен (за интерес и пр.)

unearned [ʌn'ə:nd]
1. неприпечелен, нетрудов, неотработен
UNEARNED income доход от ренти/капиталовложения и пр
2. незаслужен (за похвала, награда и пр.)

unearth [ʌn'ə:θ]
1. изравям, изривам, изкопавам
2. разг. откривам, намирам след дълго търсене
3. лов. изкарвам (животно) от дупката му

unearthly [ʌn'ə:θli]
1. неземен, таинствен, свръхестествен
2. страхотен, призрачен, нечовешки
UNEARTHLY pallor мъртвешка бледност
at an UNEARTHLY hour/time разг. в съвсем ранен/неудобен час, по никое време

unease [ʌn'i:z]
вж. uneasiness

uneasiness [ʌn'i:zinis]
1. неудобство, неловкост
2. смущение, стеснение
3. безпокойство, тревога, вълнение, опасение

uneasy [ʌn'i:zi]
1. неловък, стеснителен (за маниер, държание)
неудобен, неловък (за положение), to feel UNEASY неудобно/неловко ми е
2. смутен, стеснен, притеснен
3. неспокоен, тревожен, развълнуван
to be UNEASY about тревожа се/бепокоя се за
it makes me UNEASY тревожи ме, безпокои ме
4. несигурен, нестабилен

uneatable [ʌn'i:təbl]
a който не може (вече) да се яде, негоден за ядене

uneaten [ʌn'i:tn]
a неизяден, недокоснат (за храна, ядене)

uneconomic [ʌnikə'nɔmik]
1. неикономичен
2. неикономически, несъобразен с принципите на икономиката
3. разточителен

uneconomical [ʌnikə'nɔmikl]
1. неикономичен
2. неикономически, несъобразен с принципите на икономиката
3. разточителен

unedifying [ʌn'edifaiiŋ]
1. недаващ познания
2. увреждащ морално, принизяващ, вулгарен, безнравствен, безобразен

unedited [ʌn'editid]
1. неиздаден, още непубликуван (за труд и пр.)
2. нередактиран

uneducated [ʌn'edjukeitid]
a необразован, неграмотен, неук

unemotional [ʌni'mouʃənəl]
1. сдържан, хладен, спокоен, неемоционален
2. интелектуален

unemployable [ʌnim'plɔiəbl]
1. негоден/неподходящ за (платена) работа поради възраст и пр
2. негоден за употреба

unemployed [ʌnim'plɔid]
I. 1. незает, неангажиран, свободен
2. неизползуван
3. безработен
II. n the UNEMPLOYED рl безработните

unemployment [ʌnim'plɔimənt]
n безработица
UNEMPLOYMENT benefit/pay парична помощ на безработен от фонд обществено осигуряване и пр

unencumbered [ʌnin'kʌmbəd]
1. необременен (by, with)
2. незаложен, неипотекиран

unending [ʌn'endiŋ]
a непрестанен, безкраен, нескончаем

unendurable [ʌnin'djuərəbl]
a нетърпим, непоносим

un-english [ʌn'iŋglish]
a нетипичен/нехарактерен за англичаните/за Англия/за стандартния английски език

unenlightened [ʌnin'laitənd]
1. непросветен, необразован, невеж
2. неосведомен
3. предубеден
4. суеверен

unenlivened [ʌnin'laivənd]
a еднообразен, неукрасен, неоживен

unenterprising [ʌn'entəpraiziŋ]
a непредприемчив, безинициативен

unenviable [ʌn'enviəbl]
a незавиден

unequal [ʌn'i:kwəl]
1. неравен, нееднакъв, различен (no големина, качество и пр.)
2. неравен, неправилен (за пулс и пр.)
3. неподходящ, негоден
to be/to feel UNEQUAL to a task не съм/не се чувствувам годен за дадена задача

unequalled [ʌn'i:kwəld]
a ненадминат, нямащ равен на себе си

unequivocal [ʌni'kwivəkl]
a недвусмислен, прост и ясен

unerring [ʌn'e:riŋ]
a точен, безпогрешен, непогрешим (за удар и пр.)

unessential [ʌni'senʃl]
a несъществен, не от първостепенна важност

uneven [ʌn'i:vn]
1. неравен, грапав (и прен.), нееднакъв
2. непостоянен, неравномерен, променлив (за темперамент и пр.)
3. нечетен, тек (за число)

uneventful [ʌni'ventful]
a тих, спокоен, безбурен, безметежен, без особени събития

unexampled [ʌnig'za:mpld]
a безпримерен, изключителен, който няма прецедент, безпрецедентен

unexceptionable [ʌnik'sepʃənəbl]
a безупречен, безукоризнен, отличен, безукорен, съвършен, възхитителен

unexceptional [ʌnik'sepənəl]
a незабележителен, обикновен

unexceptionally [ʌnik'sepʃənəli]
adv без изключение, при всеки случай

unexpected [ʌnik'spektid]
a неочакван, непредвиден, внезапен

unexpired [ʌnik'spaiəd]
a неизтекъл (за срок и пр.)

unexplored [ʌnik'splɔ:d]
a неизследван, неизучен, непроучен

unexpurgated [ʌn'ekspə:geitid]
a нецензуриран, издаден без съкращения (за книга, статия и пр.)

unfading [ʌn'feidiŋ]
1. който не избелява/не се губи/не заглъхва
2. неувяхващ, вечен

unfailing [ʌn'feiliŋ]
1. неизчерпаем, ненамаляващ, постоянен
2. неизменен, верен, сигурен

unfair [ʌn'fɛə]
1. несправедлив, пристрастен
2. нечестен, нелоялен, неправилен

unfaithful [ʌn'feiθful]
1. неверен (и за съпруг и пр.), нелоялен
2. неточен, недостоверен (за превод и пр.)

unfaithfulness [ʌn'feiθfulnis]
1. невярност, нелоялност, изневяра
2. неточност, недостоверност (на превод и пр.)

unfaltering [ʌn'fɔ:ltəriŋ]
a сигурен, уверен, твърд, решителен, непоколебим

unfamiliar [ʌnfə'miliə]
1. непознат, неизвестен, чужд
2. незапознат, неопитен (with с, в)

unfashionable [ʌn'fæʃənəbl]
a немоден, не по/изостанал от модата, неизискан, неблагосклонно приеман (от обществото)

unfashioned [ʌn'fæʃənd]
a неоформен, нефасониран

unfasten [ʌn'fa:sən]
v развързвам, разхлабвам, откачам, отвързвам, откопчавам, отпускам, освобождавам

unfathered [ʌn'fa:ðəd]
1. без баща, незаконороден, непризнат от баща си
2. анонимен
3. неавтентичен, от неизвестен източник

unfathomable [ʌn'fæðəməbl]
1. неизмерим, необхватен, безкраен, бездънен
2. необясним, неразгадаем
3. непроницаем

unfathomed [ʌn'fæðəmd]
1. неразгадан, непроучен, неразбран
2. неизмерен

unfavourable [ʌn'feivərəbl]
1. неблагоприятен, насрещен, противен (за вятър)
2. неблагосклонен, отрицателен, неодобрителен

unfeasible [ʌn'fi:zəbl]
a неприложим, неприемлив, невъзможен

unfed ['ʌn'fed]
a нехранен, ненахранен, гладен

unfeeling [ʌn'fi:liŋ]
a безчувствен, коравосърдечен, студен, жесток

unfeigned [ʌn'feind]
a непресторен, истински, искрен

unfeignedly [ʌn'feindli]
adv искрено, непресторено

unfeminine [ʌn'feminin]
a неподхождащ/неподобаващ на жена

unfetter [ʌn'fetə]
v освобождавам от окови (и прен.)

unfilial [ʌn'filiəl]
a несиновен, непочтителен, непокорен

unfinished [ʌn'finiʃt]
1. недовършен, незавършен, недоизкусурен
2. недообработен, недодялан, груб

unfit [ʌn'fit]
I. a негоден, неспособен, неподходящ (for)
UNFIT for food/table, UNFIT to eat негоден за ядене
to be UNFIT не съм добре, неразположен съм
II. n the UNFIT разг. тези, които за нищо не ги бива, негодните
III. v правя негоден/неспособен

unfitted [ʌn'fitid]
1. неснабден, несъоръжен
2. неприспособен

unfitting [ʌn'fitiŋ]
a неподходящ, неподхождащ

unfix [ʌn'fiks]
1. отделям (се), откачам (се)
2. размествам, разбърквам

unflagging [ʌn'flægiŋ]
a неуморен, неотклонен, непоколебим, неотслабващ, ненамаляващ

unflappable [ʌn'flæpəbl]
a разг. спокоен, невъзмутим, незагубващ самообладание, самоуверен

unflattering [ʌn'flætəriŋ]
a неласкателен, неблагоприятен, суров

unfledged [ʌn'fledʒd]
a неоперен, гол (за птица), прен. млад, недозрял, неопитен

unflinching [ʌn'flintʃiŋ]
a безстрашен, решителен, твърд, непоколебим

unfold [ʌn'fould]
1. развивам, разгъвам
2. разтварям (се) (за цвят, листо)
3. разкривам, откривам (плановете, мислите си и пр.)

unforced [ʌn'fɔ:st]
a доброволен, свободен, спонтанен

unforeseen [ʌnfɔ'si:n]
a непредвиден, неочакван

unforgettable [ʌnfə'getəbl]
a незабравим

unforgivable [ʌnfə'givəbl]
a непростим, непростителен

unforgiving [ʌnfə'giviŋ]
a непрощаващ лесно, злопаметен, непримирим, коравосърдечен

unformed [ʌn'fɔ:md]
a неоформен, нешколуван, неформиран, недоразвит, неясен, смътен

unfortunate [ʌn'fɔ:tʃənit]
I. 1. нещастен, злочест
it is UNFORTUNATE that жалко, че
how UNFORTUNATE! колко жалко! it is my UNFORTUNATE duty to мой скръбен дълг e да
2. несполучлив, злополучен, неуместен
II. n нещастник, бездомник, евф. проститутка

unfortunately [ʌn'fɔ:tʃənitli]
adv за нещастие/жалост/зла чест, за съжаление

unfounded [ʌn'foundid]
a неоснователен, неоправдан, празен, необоснован

unfreeze [ʌn'fri:z]
v (unfroze, unfrozen) размразявам (се), топя (се) (и прен)

unfrequented [ʌnfri'kwentid]
a рядко посещаван, усамотен, пуст, рядко използван (за път и пр.)

unfriended [ʌn'frendid]
a без приятели/другари, самотен

unfriendliness [ʌn'frendlinis]
n недружелюбно отношение, неприязненост, студенина, враждебност

unfriendly [ʌn'frendli]
a недружелюбен, враждебен, студен, неблагосклонен

unfrock [ʌn'frɔk]
v лишавам от свещенически сан

unfroze вж. unfreeze

unfrozen вж. unfreeze

unfruitful [ʌn'fru:tful]
1. неплодороден, неплодоносен
2. неплодотворен, безрезултатен, безплоден, напразен

unfulfilled [ʌnful'fild]
a неизпълнен, неосъществен

unfurl [ʌn'fə:l]
v разгъвам (се), развивам (се), разпъвам (се) (за знаме, корабно платно и пр.), разпростирам (се)

unfurnished [ʌn'fə:niʃt]
a немебелиран, без мебелировка

ungainly [ʌn'geinli]
1. тромав, непохватен
2. неизящен, неграциозен, некрасив, грозен

ungear [ʌn'giə]
1. тех. изключвам
2. ам. разпрягам (кон)

ungenerous [ʌn'dʒenərəs]
1. свидлив, стиснат, невеликодушен
2. неплодороден, беден (за почва)

ungentlemanlike [ʌn'dʒentimənlaik]
a неджентълменски, невъзпитан, просташки

unget-at-able [ʌnget'ætəbl]
1. a разг. мъчно достижим
2. недостъпен, отдалечен

ungird [ʌn'gə:d]
v развивам, разпасвам, разхлабвам, разпускам

ungloved [ʌn'glʌvd]
a гол, без ръкавица (за ръка)

unglued [ʌn'glu:d]
1. отлепен
2. разтревожен, объркан, разстроен

ungodly [ʌn'gɔdli]
1. неблагочестив, безбожен, грешен
2. разг. възмутителен, нечуван

ungovernable [ʌn'gʌvənəbl]
a буен, необуздан, невъздържан, разпуснат

ungracious [ʌn'greiʃəs]
1. нелюбезен, неучтив, груб
2. неприветлив, непривлекателен, неприятен, противен

ungrammatical [ʌngrə'mætikl]
a гpaмaтичecки нenpaвилeн, нарушаващ граматичните правила

ungrateful [ʌn'greitful]
1. неблагодарен (и за работа), непризнателен
2. неприятен, противен

ungrounded [ʌn'graundid]
1. неоснователен, неоправдан, безпричинен
2. невеж, незапознат (in в, с)

ungrudging [ʌn'grʌdʒiŋ]
a даващ с готовност, щедър, обилен

ungual ['ʌŋgwəl]
a с/на/като нокти/копита

unguarded [ʌn'ga:did]
1. непредпазлив, необмислен, индискретен
in an UNGUARDED moment в момент на непредпазливост, без да се усетя
2. незащитен, уязвим, без предпазител (за механизъм)

unguent ['ʌŋgwent]
n мас, мазило, крем, мехлем, тех. смазка

ungulate ['ʌŋgjulit]
I. a копитен
II. n копитно животно

unhallowed [ʌn'hæloud]
1. неосветен
2. нечестив, грешен

unhampered [ʌn'hæmpəd]
a неспъван, свободен, невъзпрепятствуван

unhand [ʌn'hænd]
v свалям ръцете си от, пускам, освобождавам

unhandy [ʌn'hændi]
1. който не е наблизо/подръка
2. неудобен за боравене
3. тромав, непохватен, несръчен

unhappiness [ʌn'hæpinis]
n нещастие, злочестина, несполука

unhappy [ʌn'hæpi]
1. нещастен, злочест
2. несполучлив, злополучен, неподходящ, нетактичен, неудачен
to be UNHAPPY in one's choice of words не умея да си подбирам думите
to be/feel UNHAPPY about something недоволен съм от нещо

unharmed [ʌn'ha:md]
a невредим, здрав и читав

unharness [ʌn'ha:nis]
v разпрягам (кон и пр.)

unhealthy [ʌn'helθi]
1. болен, болнав, нездрав (и прен.)
2. нездравословен, нехигиеничен, вреден
3. sl. опасен за живота

unheard [ʌn'hə:d]
a нечут, неизслушан
UNHEARD-of нечуван, небивал, безпрецедентен, странен, необикновен

unheard-of a нечут, нечуван

unheeded [ʌn'hi:did]
a оставен без внимание, пренебрегнат, незабелязан

unhelpful [ʌn'helpful]
1. неотзивчив, неуслужлив
2. безполезен

unheralded [ʌn'herəldid]
a невъзвестен

unhesitating [ʌn'heziteitiŋ]
a решителен, готов

unhesitatingly [ʌn'heziteitiŋli]
adv решително, без колебание

unhinge [ʌn'hindʒ]
1. откачам, свалям (врата и пр. от пантите)
2. обърквам, разстройвам, изваждам от (душевно) равновесие

unhinged a смахнат, неуравновесен

unhistorical [ʌnhi'stɔrikl]
a исторически неверен, легендарен

unhitch [ʌn'hitʃ]
v откачам, откопчавам, освобождавам

unholy [ʌn'houli]
1. неосветен
2. нечист, нечестив, сатанински
3. безбожен, безверен
4. разг. ужасен, отвратителен, прекален

unhook [ʌn'huk]
v откачам, откопчавам, разкопчавам

unhoped-for [ʌn'houptfɔ:]
a неочакван, ненадеен

unhorse [ʌn'hɔ:s]
1. хвърлям ездача си (за кон)
2. прен. свалям, измествам

unhoused [ʌn'hauzd]
a бездомен, прокуден, лишен от подслон

unhuman [ʌn'hju:mən]
1. нечовешки
2. свръхчовешки
3. не от човешки род

unhurt [ʌn'hə:t]
a невредим, здрав и читав

uniat ['ju:niət]
1. n църк. ист. уния
2. attr униатски

uniate ['ju:niit]
1. n църк. ист. уния
2. attr униатски

uniaxial [ju:ni'æksiəl]
a с една ос, едноосов

unicameral ['ju:ni'kæmərəl]
a пол. само с една камера, еднокамерен

unicellural ['ju:ni'seljurəl]
a едноклетъчен

unicorn ['ju:nikɔ:n]
n мит., хер. единорог, инорог

unicycle ['ju:nisaikl]
n акробатически велосипед с едно колело

unidea'd [ʌnai'diəd]
и лишен от въображение, без идеи

unideaed [ʌnai'diəd]
и лишен от въображение, без идеи

unidentified [ʌnai'dentifaid]
a без установена самоличност, неизвестен, неопределен

unidimensional ['ju:nidai'menʃənəl]
a само с едно измерение

unidirectional [ju:nidai'rekʃənəl]
и еднопосочен, ел. постоянен (за ток)

unification [ju:nifi'keiʃn]
1. обединяване
2. уеднаквяване

uniform ['ju:nifɔ:m]
I. 1. еднакъв, един и същ, еднообразен, униформен
2. постоянен, непроменлив, неизменен
3. еднороден
II. n униформено облекло, форма
in full/dress UNIFORM в пълна/парадна униформа
out of UNIFORM без униформа, цивилен
III. 1. обличам в униформа
2. уеднаквявам

uniformed a униформен

uniformity [ju:ni'fɔ:miti]
1. еднаквост, еднообразие
2. неизменност, неизменяемост
3. еднородност, единство (на стил и пр.)
4. неизменно придържане към образец/принцип и пр

uniformly [ju:ni'fɔ:mli]
adv еднакво, неизменно, постоянно, винаги

unify ['ju:nifai]
1. обединявам
2. уеднаквявам

unilateral [juini'lætərəl]
1. едностранен
2. разположен само от едната страна

unilaterally [ju:ni'lætərəli]
adv едностранно

unilingual [ju:ni'liŋguəl]
a едноезичен

unillustrated [ʌn'iləstreitid]
1. неилюстрован
2. неилюстриран, без примери

unimaginable [ʌni'mædʒinəbl]
a невъобразим, невъображаем

unimaginative [,ʌni'mædʒinətiv]
a без/лишен от въображение, със слабо въображение, прозаичен

unimpaired [,ʌnim'pɛəd]
a невредим, ненакърнен, ненамален, неотслабващ, изцяло запазен (за ум и пр.)

unimpassioned [ʌnim'pæʃənd]
a спокоен, отмерен, безстрастен, хладен

unimpeachable [ʌnim'pi:tʃəbl]
1. безупречен, безукоризнен
2. несъмнен
3. стоящ извън всякакво съмнение/подозрение

unimpeded [ʌnim'pi:did]
a безпрепятствен, неспъван, невъзпиран

unimportant [ʌnim'pɔ:tənt]
a незначителен, неважен, маловажен, дребен

unimpressed [ʌnim'prest]
a безучастен, безразличен, неубеден
I was UNIMPRESSED by the speech речта не ми направи впечатление

unimpressive [ʌnim'presiv]
a който не прави впечатление/не вълнува

unimproved [ʌnim'pru:vd]
1. неподобрен
2. неоползотворен
3. неусвоен (за земя)

uninflected [ʌnin'flektid]
a грам. без флексия

uninformed [ʌnin'fɔ:md]
1. неосведомен
2. несведущ, неук

uninhabitable [ʌnim'hæbitəbl]
a необитаем

uninhabited [ʌnin'hæbitid]
a необитаван

uninhibited [ʌnin'hibitid]
1. непотиснат
2. без морални и пр. задръжки

uninitiated [ʌni'niʃieitid]
a непосветен, невъведен, незапознат

uninjured [ʌn'indʒəd]
a непострадал, ненаранен, невредим

uninspired [ʌnin'spaiəd]
a сух, скучен, монотонен

uninsured [ʌnin'ʃuəd]
a незастрахован

unintelligent [ʌnin'telidʒənt]
a неинтелигентен, глупав

unintelligible [ʌnin'telidʒibl]
a неразбираем, неразбран

unintentional [ʌnin'tenʃənəl]
a неумишлен, неволен

uninterested [ʌn'intristid]
1. непроявяващ интерес, безразличен, отегчен
2. незаинтересован

uninteresting [ʌn'intrestiŋ]
a безинтересен, неинтересен, скучен

uninterrupted [ʌnintə'rʌptid]
a непрекъснат, постоянен

uninucleate [juni'nju:kliit]
a едноядрен

uninventive [ʌnin'ventiv]
a неизобретателен, ненаходчив

uninvited [ʌnin'vaitid]
a неканен

uninviting [ʌnin'vaitiŋ]
a непривлекателен, отблъскващ, несъблазнителен

union ['ju:niən]
1. съюз, съчетание, обединение (на държави-напр. Съветският съюз, Обединеното кралство, Съединените щати и др.)
2. ист. the UNION унията на Англия с Шотландия/на Великобритания с Ирландия
3. женитба, брак
4. единство, съгласие, хармония
5. професионален съюз, трейдюнион
6. обединение на няколко енории за подпомагане на бедните, приют за бедни
7. университетски клуб за дебати
8. UNION Jack/flag националното знаме на Обединеното кралство
9. тех. сглобка, връзка, муфа, съединение
10. текст. смесена материя (памук и лeн и пр.)

unionist ['ju:niənist]
1. член на профсъюз
2. поддръжник на трейдюнионизма
3. противник на даване на самоуправление на Сев. Ирландия и други територии на Великобритания
4. ам. поддръжник на федералния съюз на щатите, особ. в периода на гражданската война

union suit ['ju:niən'sju:t]
n ам. гащиризон, ризогащи

uniparous [ju:'nipərəs]
a биол. раждащ само по едно, бот. с едно главно стебло

unique [ju:'ni:k]
I. a единствен по рода си, неповторим, уникален, разг. забележителен, изключителен, необикновен
II. n нещо единствено по рода си

unisex ['ju:niseks]
I. a който може да се носи и от двата пола (за дреха)
II. n тенденция за уеднаквяване на облеклото/прическите и пр. за двата пола

unisexual [ju:ni'sekʃuəl]
a бот., зоол. еднополов

unison ['ju:nisən]
1. муз. съзвучие, унисон
2. съгласие, хармония

unit ['ju:nit]
1. единица, цяло
2. единица мярка
3. воен. поделение, част
4. тех. елемент, секция, агрегат, участък, възел

Unitarian [ju:ni'tɛəriən]
n, a (човек) който отрича светата троица/ (който е) привърженик на свободата в религията, унитарист

unitary ['ju:nitari]
a неделим, цял, единен

unite [ju:'nait]
1. съединявам (се), свързвам (се) в брак
2. обединявам (се), сплотявам (се)
3. присъединявам (се)
4. съчетавам (качества и пр.)

united [ju:'naitid]
a съединен, обединен, единен, съвместен, задружен
the UNITED Kingdom Обединеното кралство, Великобритания и Сев. Ирландия
the UNITED States (of merica) Съединените (американски) щати
the UNITED Nations Обществото на обединените нации

unitive ['ju:nitiv]
a обединителен, обединяващ, обединен

unity ['ju:niti]
1. единство
the (dramatic) unities лит. трите единства
2. съгласие, единение, хармония, дружба, разбирателство
3. мат. единица
4. юр. съвместно владение/собственост

univalent [ju:'nivələnt]
a хим. едновалентен

univalve ['ju:nivælv]
n, a зоол. (мекотело) с една черупка

universal [ju:ni'və:sl]
I. 1. световен, всемирен, универсален
2. всеобщ, всеобхватен, пълен, цялостен
3. широко разпространен, общоприет
II. 1. лог. общо изказване
2. фил. обща идея, общ термин

universalism [ju:ni'və:səlizm]
n вяра в спасението на човечеството

universalize [ju:ni'və:səlaiz]
v считам за/правя универсален

universally a всеобщо

universe n вселена

university [ju:ni'və:siti]
1. университет
2. attr университетски

univocal [ju:ni'voukl]
a, n (дума) само с едно значение

unjaundiced [ʌn'dʒɔ:ndist]
a непредубеден, обективен

unjust ['ʌn'dʒʌst]
a несправедлив

unjustifiable [ʌn'dʒʌstifaiəbl]
a неоправдан, неоправдателен

unkempt [ʌn'kempt]
1. рошав, несресан
2. развлечен, размъкнат, неспретнат, разхвърлян, занемарен
3. неподреден (за градина)

unkennel [ʌn'kenl]
1. пущам (куче) от колибата му
2. прен. разкривам, изяснявам, изваждам наяве

unkind [ʌn'kaind]
a нелюбезен, невнимателен, груб, жесток

unkindness [ʌn'kaindnis]
n нелюбезност, грубост, жестокост

unkink [ʌn'kiŋk]
1. оправям, изправям
2. прен. отпускам се, успокоявам се

unknot [ʌn'nɔt]
v (-tt-) развързвам, разхлабвам, отслабям

unknowable [ʌn'nouəbl]
I. фил. a непознаваем
II. n the UNKNOWABLE непознаваемото

unknowing [ʌn'nouiŋ]
a незнаещ, несъзнаващ

unknowingly [ʌn'nouiŋli]
adv неволно, несъзнателно, несъзнавайки

unknown [ʌn'noun]
I. 1. непознат, неизвестен (to)
the UNKNOWN soldier/warrior незнайният войн
UNKNOWN quantity мат. неизвестна величина, прен. несигурен елемент, загадъчна/неясна личност
II. n неизвестно (и мат.)
the UNKNOWN неизвестното, неизвестността
one of the many UNKNOWNs едно от многото неизвестни

unlace v развързвам

unlade [ʌn'leid]
v (unladed, unladed, unladen) разтоварвам, освобождавам от (товар и пр.)

unladylike [ʌn'leidilaik]
a неподобаващ на възпитана жена, неженствен, неприличен, просташки

unlash [ʌn'læʃ]
v развързвам, разхлабвам

unlatch [ʌn'lætʃ]
v вдигам резето, отключвам (врата)

unlawful [ʌn'lɔ:ful]
a незаконен, противозаконен, непозволен

unlay [ʌn'lei]
v мор. разкатавам, размотавам, разсуквам (въже)

unlearn [ʌn'lə:n]
1. забравям
2. отучвам се, освобождавам се от (навик, идея и пр.)

unlearned [ʌn'lə:nid]
I. a необучен, необразован, неук, невеж
II. a незаучен, неусвоен

unlearnt [ʌn'lə:nt]
a незаучен, неусвоен

unleash [ʌn'li:ʃ]
1. пускам, отпускам, развързвам
2. прен. давам воля на, отприщвам, разгръщам
to UNLEASH war подпалвам война

unleavened [ʌn'levnd]
1. замесен без квас (за хляб)
2. прен. еднообразен, неоживен, несмекчен

unless [ʌn'les]
cj ако не, освен ако, освен когато

unlettered [ʌn'letəd]
a неграмотен, необразован, невеж, неначетен

unlicked [ʌn'likt]
1. необлизан
2. неоформен, недодялан, груб

unlike [ʌn'laik]
I. a различен от, неприличащ на
UNLIKE signs мат. противоположни/обратни знаци
UNLIKE charges ел. разнозначни заряди
II. prep не като, противно/обратно на, за разлика от
how UNLIKE him to do such a thing колко нехарактерно за него да постъпи така, да не очакваш просто такова нещо от него

unlikelihood [ʌn'laiklihud]
1. малка вероятност/възможност
2. невероятност, неправдоподобност

unlikeliness [ʌn'laiklinis]
1. малка вероятност/възможност
2. невероятност, неправдоподобност

unlikely [ʌn'laikli]
1. невероятен, малко вероятен, неправдоподобен
not UNLIKELY доста вероятен
he is UNLIKELY to come той едва ли ще дойде
2. от когото едва ли може да се очаква нещо, необещаващ, непривлекателен, неприятен
he is the most UNLIKELY man to say such a thing от него най-малко може да се очаква да каже такова нещо
an UNLIKELY adventure необещаваща успех авантюра

unlimited [ʌn'limitid]
a неограничен, безграничен, безкраен, в неограничен брой/количество, без ограничение
he has an UNLIMITED capacity for drink той може да пие неограничено/до безкрайност

unlined [ʌn'laind]
1. без подплата
2. със свалена подплата

unlisted [ʌn'listid]
a невписан/невключен в списък/указател/справочник и пр

unlit [ʌn'lit]
a незапален, неосветен, тъмен

unlive [ʌn'liv]
v променям, зачерквам, изличавам (миналото, преживяното)

unload [ʌn'loud]
1. разтоварвам (се), изсипвам (товар и пр.)
2. изпразвам (оръжие), ав. воен. хвърлям си/пускам си бомбите
3. отървавам се от, пробутвам, хързулвам, продавам (акциите си)
4. давам воля на, изливам (чувства), разкривам (сърцето си), изказвам мъката си, облекчавам (душата си)
5. карти чистя, хвърлям ненужни карти

unlock [ʌn'lɔk]
v отключвам, прен. разкривам, откривам (чувства и пр.)

unlooked-for [ʌn'luktfɔ:]
a неочакван, ненадеен, непредвиден, изненадващ

unloose [ʌn'lu:s]
v отпущам, разхлабвам, освобождавам
to UNLOOSE one's tongue разприказвам се, раздрънквам се

unloosen [ʌn'lu:sn]
v отпущам, разхлабвам, освобождавам
to UNLOOSEN one's tongue разприказвам се, раздрънквам се

unlovable [ʌn'lʌvəbl]
a необичлив, несимпатичен, отблъскващ

unlove [ʌn'lʌv]
v разлюбвам

unloving [ʌn'lʌviŋ]
1. a нелюбещ, хладен, студен
2. нещастен, без късмет
to be UNLOVING нямам късмет, не ми върви
3. безуспешен, неуместен, злополучен
4. злощастен, носещ нещастие

unmade I. вж. unmake
II. a (още) ненаправен, неприготвен, несътворен

unmaidenly [ʌn'meidənli]
a неподобаващ на девойка, нескромен

unmake [ʌn'meik]
1. развалям нещо направено
2. унищожавам, ликвидирам (и прен.)
3. снемам/свалям от длъжност, погубвам
4. анулирам, отменям

unman [ʌn'mæn]
1. лишавам от мъжество/смелост/решителност, обезкуражавам, деморализирам, трогвам до сълзи
2. кастрирам
3. оставям (кораб и пр.) без екипаж

unmanageable [ʌn'mænidʒəbl]
1. трудно поддаващ се на контрол/обработка и пр., труден мъчен, неудържим (за положение)
2. своеволен, непослушен, вироглав (за дете)

unmanly [ʌn'mænli]
1. недостоен за мъж, немъжествен, страхлив
2. слаб, мекушав

unmanned [ʌn'mænd]
a ав., косм. безпилотен, без екипаж, с далечно/автоматично управление

unmannered [ʌn'mænəd]
a невъзпитан, неучтив, с лоши обноски

unmannerly [ʌn'mænəli]
a невъзпитан, неучтив, с лоши обноски

unmarked [ʌn'ma:kt]
1. без белези/петна, небелязан, неотбелязан
2. некоригиран (от учител)
3. незабелязан

unmarketable [ʌn'ma:kitəbl]
a нeгoдeн за пазара/за продан, който трудно може да се продаде/пласира

unmarriageable [ʌn'mæridʒəbl]
1. твърде млад и пр., за да се жени
2. който мъчно може да се ожени, не за женене

unmarried [ʌn'mærid]
a неженен, неоженен, неомъжена

unmask [ʌn'ma:sk]
v свалям маската на, свалям си маската, прен. разобличавам (се), показвам (се) в истинския (си) образ

unmatchable [ʌn'mætæʃəbl]
a недостижим, несравним

unmatched [ʌn'mætʃt]
1. нямащ равен на себе си, ненадминат, безподобен
2. без еш, несешен, разнороден, смесен (за гарнитура, сервиз и пр.)

unmeaning [ʌn'mi:niŋ]
1. безсмислен, безсъдържателен, без значение
2. безизразен

unmeant [ʌn'ment]
a неволен, непреднамерен, неумишлен

unmeasured [ʌn'meʒəd]
1. неизмерим, безмерен, несметен, безкраен, безграничен
2. неизмерен, неопределен, проз. немерен
3. невъздържан

unmeet [ʌn'mi:t]
a ост. неподобаващ, неподходящ, несъответствуващ

unmentionable [ʌn'menʃənəbl]
I. a ужасен, неприличен, крайно неприятен, който не може/не бива да се споменава
II. n рl ост., шег. панталони, белъо

unmerciful [ʌn'mə:siful]
1. безмилостен, жесток
2. прекален, краен

unmerited [ʌn'meritid]
a незаслужен

unmindful [ʌn'maindful]
a нехаен, нехаещ, небрежен, невнимателен (of), лесно забравящ, разсеян

unmistakable [ʌnmis'teikəbl]
1. a . несъмнен, непогрешим, ясно забележим, очевиден, ясен, явен

unmitigated [ʌn'mitigeitid]
1. несмекчен, ненамален, неотслабващ
2. пълен, явен, отявлен, абсолютен

unmixed [ʌn'mikst]
a чист, без примеси

unmolested [ʌnməlestid]
a спокоен, необезпокояван, непреследван

unmoor [ʌn'muə]
v мор. отвързвам (кораб) от пристан, оставям само на една котва

unmoral [ʌn'mɔ:rəl]
a аморален, безнравствен, неморален

unmounted [ʌn'mauntid]
1. пътуващ пеш (не на кон), пехотен
2. немонтиран (за камък и пр.), незалепен, без картон (за снимка, картина)

unmoved [ʌn'mu:vd]
1. равнодушен, безразличен, спокоен, хладен
to be UNMOVED by не се трогвам от
2. непреклонен, непоколебим
3. непокътнат, непобутнат, непомръднат, непреместен

unmuffle [ʌn'mʌfl]
1. свалям шал
2. свалям/махам заглушител (от звънец и пр.)

unmurmuring [ʌn'mə:məriŋ]
a безропотен, търпелив

unmuzzle [ʌn'mʌzl]
1. свалям намордника на
2. разг. позволявам да говори/пише свободно

unnail [ʌn'neil]
v разковавам, отковавам

unnatural [ʌn'nætʃərəl]
1. неестествен, престорен, изкуствен
2. противоестествен, свръхестествен, чудовищен, ужасен

unnecessarily [ʌn'nesisarili]
adv ненужно, излишно

unnecessary [ʌn'nesisəri]
a ненужен, излишен

unneighbourly [ʌn'neibəli]
a недобросъседски, недружелюбен, необщителен

unnerve [ʌn'nə:v]
v лишавам от сила/твърдост/мъжество/самоконтрол, разстройвам

unnumbered [ʌn'numbəd]
1. неномериран
без номер (за бuлem и пр.)
2. неизброим, безброен, несметен

unobjectionable [ʌnəb'dʒеkʃənəbl]
a безобиден, приемлив

unobtainable [ʌnəb'teinəbl]
a който не може да се получи/намери/достави, недостъпен, недостижим

unobtrusive [ʌnəb'tru:siv]
1. ненатрапчив
2. неочебиен, дискретен
3. скромен

unoccupied [ʌn'ɔkjupaid]
1. свободен, незает, празен (за място, жилище и пр.)
2. свободен, незаангажиран (за човек, време и пр.)
3. неокупиран

unoffending [ʌnə'fendiŋ]
a безобиден, невинен, безвреден

unofficial [ʌnə'fiʃəl]
a неофициален, непотвърден (за новина и пр.)

unopposed [ʌnə'pouzd]
a несрещащ възражение/съпротива

unoriginal [ʌnə'ridʒinəl]
a неоригинален, заимствуван, банален

unorthodox [ʌn'ɔ:θədɔks]
a намиращ се в разрез с общоприетото, неправоверен, неортодоксален (и прен.)

unostentatious [ʌnɔsten'teiʃəs]
a небиещ на очи, ненатрапчив, непоказен, скромен

unowned [ʌn'ound]
1. безстопанствен
2. непризнат от родителите (за дете)

unpack [ʌn'pæk]
v разпаковам (багаж), изваждам от куфар и пр

unpaged [ʌn'peidʒd]
a с неномерирани страници

unpaid [ʌn'peid]
1. не (из) платен
2. без заплащане (за служба и пр.)

unpaired [ʌn'pɛəd]
a нечифтосан, без еш

unpalatable [ʌn'рælətəbl]
1. неапетитен, безвкусен
2. неприятен, противен

unparalled [ʌn'pærəleld]
a нямащ равен на себе си, несравним, безпрецедентен, безподобен, небивал

unparalleled a който няма равен на себе си, безподобен

unpardonable [ʌn'ра:dənəbl]
a непростим, непростителен

unparliamentary [ʌn'ра:lə'mentəri]
a непарламентарен, неподобаващ за/недопустим в парламента (за език, поведение)

unpatriotic [ʌn'рætri'ɔtik]
a непатриотичен, неродолюбив

unpave [ʌn'peiv]
v махам/изваждам паважа на

unpeg [ʌn'peg]
1. отвързвам (палатка) от колчетата, откачам
2. допускам увеличаване (на заплати, цени и пр.)

unpen [ʌn'pen]
1. пускам от кошарата (овце и пр.)
2. освобождавам

unpeople [ʌn'pi:pl]
v обезлюдявам

unperishing [ʌn'periʃiŋ]
a незагиващ, вечен, неувяхващ, безсмъртен

unpersuasive [ʌnpə'sweisiv]
a неубедителен

unperturbed [ʌnpə'tə:bd]
1. необезпокоен
2. невъзмутим

unpick [ʌn'pik]
v разпарям (шев), разплитам (плетка)

unpicked [ʌn'pikt]
1. разпран (за шев)
2. неоткъснат, ненабран, необран (за цвете, плод)
3. неизбран, неподбран

unpin [ʌn'pin]
1. разкопчавам игла/карфица
2. изваждам, отбождам (топлийки)

unpitying [ʌn'pitiiŋ]
a безмилостен, коравосърдечен, суров

unplaced [ʌn'pleist]
a сп. некласирал се в състезание

unplanned [ʌn'plænd]
a незапланиран, незаплануван, случаен

unplayable [ʌn'pleiəbl]
1. сп. който не може да се върне (за топка), на който не може да се играе, негоден за игра (за игрище, терен)
2. извънредно труден/невъзможен за изпълнение (за музика)

unpleasant [ʌn'plezənt]
a неприятен, противен, отблъскващ

unpleasantness [ʌn'plezəntnis]
1. неприятно чувство/усещане, противност
2. непривлекателност
3. неприятно положение, разпра, кавга, недоразумение, търкане, неприятен инцидент
3. ам. шег. война, военни действия

unplug [ʌn'plʌg]
1. изваждам запушалка на (вана, мивка и пр.)
2. ел. изваждам щепсел от контакт

unpolished [ʌn'рɔliʃt]
1. неполиран, неизгладен, неизлъскан
2. неизгладен, неизискан (за стил и пр.)

unpolitical [ʌnpə'litikəl]
1. аполитичен
2. неотнасящ се за/несвързан с политика

unpolluted [ʌnpə'lu:tid]
a незамърсен, чист, неосквернен

unpopular [ʌn'рɔpjulə]
a който не се харесва на хората/публиката, необичаен, непопулярен

unpopularity [ʌnpɔpju'læriti]
n непопулярност

unpossessed [ʌnрə'zest]
1. непритежаван
2. непритежаващ имущество (of)

unposted [ʌn'poustid]
a неизпратен, непуснат (за писмо и пр.)

unpractical [ʌn'præktikl]
a неприложим, неосъществим, непрактичен

unpractised [ʌn'præktist]
1. неприложен на практика, неизпитан
2. нямащ практика, неопитен

unprecedented [ʌn'presidentid]
a невиждан, нечуван, безпрецедентен, безпримерен, несравним

unpredictable [ʌnpri'diktəbl]
1. неуравнoвесен, непостоянен, от когото можеш всичко да очакваш, на когото не можеш да разчиташ
2. който не може да се предвиди/предскаже

unpredictably [ʌnpri'diktəbli]
adv не така, както се очаква/предполага

unprejudiced [ʌn'predʒudist]
a непредубеден, безпристрастен

unpremeditated [ʌnpri'mediteitid]
a непредумишлен, непреднамерен, спонтанен, импровизиран, неволен

unprepared [ʌnpri'pɛəd]
a неприготвен, неподготвен, неготов

unpreparedness [ʌnpri'pɛədnis]
n неподготвеност, неготовност

unprepossessing [ʌnpri:pə'zesiŋ]
a нenpивлeкaтeлeн, несимпатичен, непредразполагащ

unpresentable [ʌnpri'zentəbl]
a без добри обноски, не за пред хора, непривлекателен, невзрачен

unpresuming [ʌnpri'zju:miŋ]
a несамонадеян, скромен

unpresumptuous [ʌnpri'zʌmptjuəs]
a несамонадеян, скромен

unpretending [ʌnpri'tendiŋ]
a скромен, естествен, прост, непринуден

unpretentious [ʌnpri'tenʃəs]
a скромен, естествен, прост, непринуден

unpreventable [ʌnpri'ventəbl]
a непредотвратим, неизбежен

unpriced [ʌn'praist]
a без определена/обозначена цена

unprincipled [ʌn'prinsipld]
a безпринципен, безскрупулен, безчестен

unprintable [ʌn'printəbl]
a негоден за напечатване, твърде неприличен/нецензурен/непристоен, за да бъде напечатан

unprivileged [ʌn'privilidʒd]
1. непривилегирован
2. крайно беден, принадлежащ към най-нисшия социален слой

unprocurable [ʌnprə'kjuərəbl]
a който не може да се достави/набави

unproductive [ʌnprə'dʌktiv]
a непродуктивен, неплодотворен, безрезултатен, нямащ/неносещ/недаващ резултат и пр

unprofessional [ʌnprə'feʃənəl]
1. непрофесионален, не на специалист
2. несъвместим с етиката на дадена професия

unprofitable [ʌn'prɔfitəbl]
1. недоходен, неизгоден, нерентабилен
2. напразен, безполезен

unpromising [ʌn'prɔmisiŋ]
a необещаващ нищо хубаво, невдъхващ надежда

unprompted [ʌn'prɔmptid]
a неподсказан, невнушен, спонтанен

unpronounceable [ʌnрrə'naunsəbl]
a твърде мъчен/невъзможен за произнасяне

unprotected [ʌnprə'tektid]
1. незащитен, беззащитен
2. неукрепен, открит (за град и пр.)
3. незащитен с вносни мита

unprovable [ʌn'pru:vəbl]
a недоказуем

unproved [ʌn'pru:vd]
a недоказан

unprovided [ʌnprə'vaidid]
a неснабден, неосигурен (with), неподготвен
to be left UNPROVIDED for оставам необезпечен/без средства
a case UNPROVIDED for by the rules случай, непредвиден/неупоменат в правилниците

unprovoked [ʌnprə'voukt]
a непредизвикан, непровокиран

unpublished [ʌn'pʌbliʃt]
1. непубликуван, неиздаден
2. неоповестен

unpunctuated [ʌn'pʌŋktjueitid]
a без препинателни знаци

unputdownable [ʌnput'daunəbl]
a толкова интересен, че не можеш да го оставиш, като го зачетеш (за книга)

unqualified [ʌn'kwɔlifaid]
1. неквалифициран
юр. нямащ право (to с inf), некомпетентен, негоден, неподходящ
2. решителен, изричен, категоричен
3. разг. пълен, абсолютен, неоспорим

unquenchable [ʌn'kwentʃəbl]
a неутолим, неугасим

unquestionable [ʌn'kwestʃənəbl]
a несъмнен, безспорен, сигурен

unquestioned [ʌn'kwestʃənd]
1. неоспорван, неоспорен, несъмнен
2. неподозрян
3. неразпитан, неразпитван

unquestioning [ʌn'kwestʃəniŋ]
a който не задава въпроси/не се съмнява
UNQUESTIONING loyalty сляпа вярност
UNQUESTIONING support решителна/безрезервна подкрепа

unquestioningly [ʌn'kwestʃəniŋli]
adv без всякакво колебание, безрезервно, сляпо

unquotable [ʌn'kwoutəbl]
a нецензурен

unquote [ʌn'kwout]
1. затварям кавички, завършвам цитат
2. imp край на цитата (при диктовки, в беседи и пр.)

unravel [ʌn'rævl]
v (-ll-) разнищвам (се), разплитам (се), оправям (объркани конци и пр.) (и прен.), разкривам, разгадавам, обяснявам

unread [ʌn'red]
1. непрочетен, нечетен
2. неначетен, необразован, неук

unreadable [ʌn'ri:dəbl]
1. нечетлив, неразбран
2. тежък, неприятен, неподходящ за четене
3. безинтересен, скучен

unready [ʌn'redi]
1. неготов, неприготвен, неподготвен
2. бавен, нерешителен, колеблив

unreal [ʌn'riəl]
a недействителен, въображаем, измамлив, илюзорен, изкуствен

unreality [ʌnri'æliti]
n недействителност, призрачност, илюзорност, нереалност

unrealizable [ʌn'riəlaizəbl]
a неосъществим, нереализуем

unrealized [ʌnriə'laizd]
1. неосъществен
2. неосъзнат

unreason [ʌn'ri:zn]
n глупост, абсурдност, безумие

unreasonable [ʌn'ri:zənəbl]
1. неразумен, неблагоразумен, безразсъден
2. твърде висок, прекомерен, неприемлив (за цена и пр.)

unreasoning [ʌn'ri:zəniŋ]
a безразсъден, неразумен, сляп, неблагоразумен

unreciprocated [ʌnri'siprəkeitid]
a несподелен, невзаимен

unreclaimed [ʌnri'kleimd]
1. непокаял се, непоправил се
2. необработван, некултивиран (за земя)
3. непотърсен, непоискан

unrecognizable [ʌn'rekəgnaizəbl]
a неузнаваем

unrecognized [ʌn'rekəgnaizd]
1. непознат
2. непризнат

unrecorded [ʌnri'kɔ:did]
a неотбелязан, незаписан, незарегистриран, неупоменат, от който няма запис на плоча/магнетофон и пр

unredeemed [ʌnri'di:md]
1. неизпълнен (за обещание и пр.)
2. неоткупен обратно, непотърсен (от заложна къща), неизплатен (за полица)
3. несмекчен, несмекчаван
4. неосвободен

unreel [ʌn'ri:l]
v развивам, размотавам (от макара и пр.)

unrefined [ʌnri'faind]
1. непречистен, нерафиниран
2. недодялан, просташки, груб

unreflecting [ʌnri'flektiŋ]
1. неотразяващ (светлина и пр.)
2. неразумен, лекомислен, безразсъден

unreformed [ʌnri'fɔ:md]
a непоправил се (за престъпник и пр.)

unregarded [ʌnri'ga:did]
a невзет предвид, пренебрегнат

unregenerated [ʌnri'dʒenəreitid]
1. unreformed
2. разпуснат, порочен, грешен

unregretted [ʌnri'gretid]
a за който/когото никой несъжалява, неоплакван от никого

unrehearsed [ʌnri'hə:st]
1. нерепетиран
2. неподготвен
3. неочакван, спонтанен

unrelated [ʌnri'leitid]
1. несвързан, нямащ нищо общо (to с)
2. несвързан с роднински връзки
3. неразказан

unrelenting [ʌnri'lentiŋ]
1. непреклонен, неумолим, непримирим
2. жесток, безмилостен, безпощаден
3. ненамаляващ, неотслабващ

unreliable [ʌnri'laiəbl]
1. несигурен, ненадежден, на който/когото не може да се разчита, непостоянен
2. неточен (за часовник, карта и пр.)

unrelieved [ʌnri'li:vd]
1. неподпомогнат, необлекчен
2. воен. несменен (за пост)
3. монотонен, еднообразен, неосвежен, неоживен

unremarkable [ʌnri'ma:kəbl]
a с нищо незабележителен, обикновен

unremitting [ʌnri'mitiŋ]
1. непрестанен, неотслабващ, ненамаляващ, непрекъснат
2. упорит, неуморим

unremuncrative [ʌnri'mju:nərətiv]
a недоходен, неизгоден

unrepealed [ʌnri'pi:ld]
a неотменeн, действуващ (за закон)

unrepentant [ʌnri'pentənt]
a неразкаян, непокаян, непокаял се

unrepining [ʌnri'painiŋ]
a безропотен

unrepresentative [ʌnrepri'zentətiv]
1. нехарактерен, нетипичен, непоказателен
2. пол. непредставителен

unrepresented [ʌnrepri'zentid]
a непредставен, без представител

unrequested [ʌnri'qwestid]
1. непоискан
2. доброволен, спонтанен

unrequited [ʌnri'kwaitid]
1. несподелен (за любов и пр.)
2. незаплатен, невъзнаграден, некомпенсиран
3. неотмъстен

unreserve [ʌnri'zə:v]
1. невъздържаност
2. искреност, откровеност

unreserved [ʌnri'zə:vd]
1. невъздържан
2. прям, открит, искрен, откровен
3. пълен, решителен, неограничен, безусловен
4. неангажиран предварително, свободен

unreservedly [ʌnri'zə:vidli]
1. безрезервно, безусловно
2. откровено, открито

unresisted [ʌnri'zistid]
a несрещащ съпротива/противодействие

unresisting [ʌnri'zistiŋ]
a неоказващ съпротива, покорен, послушен

unresolved [ʌnri'zɔlvd]
1. несигурен, колебаещ се, нерешителен
2. нерешен, неразгадан
3. неразпаднал се, неразтворен

unresponsive [ʌnris'pɔnsiv]
a неотзивчив, несъчувствен, студен

unrest [ʌn'rest]
1. неспокойствие, притеснение, нервничене, тревога
2. вълнение, смут

unrestful [ʌn'restful]
1. неспокоен, тревожен
2. неуспокояващ, възбудителен
3. смутен

unresting [ʌn'restiŋ]
a неуморен, неуморим

unrestrained [ʌnri'streind]
a невъздържан, несдържан, невъзпрян, неограничен, необуздан
UNRESTRAINED by без да се смущава/стеснява от

unrestraint [ʌnri'streint]
n невъздържаност, необузданост

unrestricted [ʌnri'striktid]
a неограничен, свободен
UNRESTRICTED road път, по който няма ограничения на скоростта на превозните средства

unrhymed [ʌn'raimd]
a неримуван, без рима

unriddle [ʌn'ridl]
v разгадавам, отгатвам (тайна, загадка)

unrig [ʌn'rig]
v (-gg-) мор. свалям рангоута и такелажа на (кораб)

unrighteous [ʌn'raitʃəs]
1. неправеден, грешен, нечестив
2. несправедлив, незаслужен

unrip [ʌn'rip]
v (-pp-) разпарям, разшивам

unripe [ʌn'raip]
a неузрял, зелен, прен. незрял, недозрял
неподготвен, неготов (for)

unrivalled [ʌn'raivəld]
a ненадминат, нямащ равен на себе си

unrobe [ʌn'roub]
v (раз) събличам (се)

unroll [ʌn'roul]
v развивам (се), разгръщам (се), разгъвам (свитък и пр.)

unromantic [ʌnrou'mæntik]
a прозаичен, делничен, обикновен, практичен

unroof [ʌn'ru:f]
v свалям покрива на

unroot [ʌn'ru:t]
v изкоренявам, изтръгвам/изскубвам с корена

unround [ʌn'raund]
v фон. делабиализирам (звук)

unruffled [ʌn'rʌfld]
a спокоен, невъзмутим, гладък, без вълни (за море), пригладен, неразрошен (за коса)

unruled [ʌn'ru:ld]
1. неначертан, без линии
2. необуздан

unruly [ʌn'ru:li]
a буен, непокорен, недисциплиниран

unsafe [ʌn'seif]
a несигурен, опасен

unsaid [ʌn'sed]
a неказан, неизказан, неизречен, неизразен

unsalable [ʌn'seiləbl]
вж. unmarketable

unsalaried [ʌn'sælərid]
1. работещ без/неполучаващ заплата
2. неплатен, почетен (за длъжност)

unsaleable [ʌn'seiləbl]
вж. unmarketable

unsanitary [ʌn'sænitəri]
a нехигиеничен, нездравословен

unsatisfactory [ʌn'sætis'fæktəri]
a незадоволителен

unsavoury [ʌn'seivəri]
1. неприятен на вкус/мирис, безвкусен
2. отвратителен, противен, гаден
UNSAVOURY business мръсна история

unsay [ʌn'sei]
v (unsaid) вземам назад, оттеглям (думите си), отричам се от (нещо, което съм казал)

unscarred [ʌn'ska:d]
a без белези от рани, невредим

unscathed [ʌn'skeiðd]
a невредим, здрав и читав

unscented [ʌn'sentid]
a без аромат, неароматен

unscholarly [ʌn'skɔlərli]
a ненаучен, без научна стойност

unschooled [ʌn'sku:ld]
1. необучен, необразован, неопитен, неук
2. естествен, спонтанен, непринуден (за чувство)

unscientific [ʌnsaiən'tifik]
a ненаучен, антинаучен

unscramble [ʌn'skræmbl]
v разшифровам, разяснявам, изяснявам

unscreened [ʌn'skri:nd]
1. незапазен с параван/решетка и пр., открит
2. непресят

unscrew [ʌn'skru:]
v развинтвам/отвинтвам (се), разхлабвам винт

unscripted [ʌn'skriptid]
a изнесен без ръкопис/сценарий, неподготвен предварително, спонтанен (за слово и пр.)

unscrupulous [ʌn'skru:pjuləs]
a безскрупулен, безпринципен, безсъвестен, безсрамен

unseal [ʌn'si:l]
v разпечатвам, отварям (писмо и пр.)

unseam [ʌn'si:m]
v разпарям, разшивам (дреха)

unsearchable [ʌn'sə:tʃəbl]
a таинствен, непонятен, необясним, неразгадаем

unseasonable [ʌn'si:zənəbl]
1. неподходящ/не за сезона
2. ненавременен, неуместен

unseasoned [ʌn'si:znd]
1. без подправки (за храна)
2. суров, неотлежал (за дървен материал)
3. неопитен, незакален, нетрениран

unseat [ʌn'si:t]
1. хвърлям (ездач) от седлото, свалям от стол
2. отнемам пост на, свалям от пост
3. отнемам място в парламента, анулирам избора на (член на парламента)
4. измествам

unseated [ʌn'si:tid]
1. прав, неседнал, без място
2. без седалка
3. непреизбран (за член на парламента)

unseconded [ʌn'sekəndid]
1. неподкрепен (за предложение)
2. без секундант (при дуел)

unseeing [ʌnsi:iŋ]
1. невиждащ, сляп
2. ненаблюдателен
3. лековерен, доверчив

unseemly [ʌn'si:mli]
1. неприличен, непристоен
2. неподходящ, ненавременен

unseen [ʌn'si:n]
I. a невидим, незабележим, невиждан, непознат
UNSEEN translation превод на непознат текст
II. 1. UNSEEN translation
2. the UNSEEN невидимото, свръхестественото

unselfish [ʌn'selfiʃ]
a неегоистичен, самопожертвувателен, щедър

unserviceable [ʌn'sə:visəbl]
1. a невлизащ в/невършещ работа, непрактичен
2. изхвърлен от употреба
3. воен. негоден за военна служба

unset [ʌn'set]
1. немонтиран
2. мед. ненаместен (за кост)
3. невтвърден (за цимент и пр.)

unsettle [ʌn'setl]
1. размествам, разбърквам
2. нарушавам реда/спокойствието/равновесието и пр. на

unsettled [ʌn'setld]
1. несигурен, нестабилен, неуравновесен
2. променлив, неустановен (за време), нерешен, неуреден (за въпрос), неизплатен, неуреден (за сметка)
3. без определено жилище/местожителство, неуседнал
4. ненаселен (за страна)
5. хим. неутаен, неизбистрен

unsex [ʌn'seks]
v лишавам от качествата/белезите на пола, особ. жена от женствеността

unshackle [ʌn'ʃækl]
v свалям оковите на, освобождавам

unshaded [ʌn'ʃeidid]
1. открит, незасенчен
2. без абажур (за лампа)
3. без нюанси/сенки, нарисуван с щрихи (за картина и пр)

unshadowed [ʌn'ʃædoud]
a непомрачен, ясен, светъл

unshakeable [ʌn'ʃeikəbl]
a твърд, непоколебим, непоклатим

unshapely [ʌn'ʃeipli]
a недобре оформен, несъразмерен, некрасив

unshaven [ʌn'ʃeivn]
a не (о) бръснат, брадат

unsheathe [ʌn'ʃi:ð]
v изваждам от ножницата

unsheltered [ʌn'ʃeltəd]
a незаслонен, незащитен, изложен на вятър и пр., без подслон

unship [ʌn'ʃip]
1. разтоварвам от кораб
2. снемам (пътници) от кораб
3. изваждам, свалям, прибирам (мачта, гребла и пр)

unshod [ʌn'ʃɔd]
a бос, необут, неподкован (за кон)

unshoe [ʌn'ʃu:]
v (unshod) свалям подковите на (кон)

unshrinkable [ʌn'ʃriŋkəbl]
a който не се свива (при пране и пр.)

unshrinking [ʌn'ʃriŋkiŋ]
a твърд, непоколебим, неустрашим

unsighted [ʌn'saitid]
1. невидян, несъзрян, незабелязан
2. даден без прицелване (за изстрел)

unsightly [ʌn'saitli]
a неприятен за гледане, грозен, противен

unsizable [ʌn'saizəbl]
a маломерен (за риба)

unskilful [ʌn'skilful]
a несръчен, непохватен

unskilled [ʌn'skild]
1. неквалифициран
2. неизискващ квалификация

unslaked [ʌn'sleikt]
1. неутолен, непогасен
2. негасен (за вар)

unsling [ʌn'sliŋ]
v (unslung) свалям от рамо (пушка, раница и пр.)

unsociable [ʌn'souʃəbl]
a необщителен, саможив, сдържан

unsocial [ʌn'souʃəl]
1. unsociable
2. антисоциален

unsoiled [ʌn'sɔild]
a чист, незамърсен, неопетнен

unsold [ʌn'sould]
a непролазен, залежал (за стока)

unsolder [ʌn'souldə]
v разпоявам

unsolicited [ʌnsə'lisitid]
a непоискан, неизискван, доброволен, спонтанен
UNSOLICITED offer оферта, предложена от продавача по негов почин

unsolvable [ʌn'soulvəbl]
a нерешим, неразрешим

unsolved [ʌn'soulvd]
a нерешен, неразрешен (за проблем, задача)

unsophisticated [ʌnsə'fistikeitid]
1. наивен, простодушен, естествен, невинен
2. неопитен, необигран
3. прост, некомплициран
4. чист, неподправен

unsought [ʌn'sɔ:t]
a непотърсен, неизпросен (често с for), неочакван

unsound [ʌn'saund]
1. нездрав, болен, болезнен
of UNSOUND mind невменяем, ненормален
2. нездрав, повреден, загнил (за плод и пр.)
3. погрешен, неправилен, необоснован (за довод и пр.)
4. несигурен, рискован, измамлив (за план и пр.)
5. лек, нездрав, нестабилен, неспокоен (за сън и пр.)

unsparing [ʌn'spɛəriŋ]
1. безмилостен, безпощаден
2. щедър, разточителен
to be UNSPARING of не щадя, не пестя, разточителствувам с (здраве, сили, усилия и пр.)

unspeakable [ʌn'spi:kəbl]
1. неизразим, неизказан
2. разг. отвратителен, неописуем

unspecified [ʌn'spesifaid]
a неспоменат, неупоменат изрично, неустановен, неуточнен

unspoiled [ʌn'spɔild]
1. добре запазен, неразвален, неповреден (за храна и пр.)
2. неразглезен

unspoilt [ʌn'spɔilt]
1. добре запазен, неразвален, неповреден (за храна и пр.)
2. неразглезен

unspoken [ʌn'spoukn]
a неизказан, неизречен, мълчалив

unsportsmanlike [ʌn'spɔ:tsmənlaik]
a неспортсменски, некавалерски, нелоялен, нечестен

unspotted [ʌn'spɔtid]
1. чист, неопетнен, безукорен
2. незабелязан, несъзрян

unstable [ʌn'steibl]
a неустойчив, нестабилен, неуравновесен, непостоянен, променлив

unstained [ʌn'steind]
a чист, неопетнен

unstamped [ʌn'stæmpt]
1. неподпечатан
2. без марка (за писмо и пр.)

unstarched [ʌn'sta:tʃt]
1. неколосан, мек
2. разг. естествен, непринуден

unstatesmanlike [ʌn'steitsmənlaik]
a нeдъpжaвничecки

unstatutable [ʌn'stætjutəbl]
a противоуставен, противозаконен

unsteady [ʌn'stedi]
1. неустойчив, нестабилен, несигурен
to be UNSTEADY on one's feet залитам, клатушкам се
2. непостоянен, променлив (за барометър и пр.)
3. безпътен, разпуснат

unstick [ʌn'stik]
1. разлепвам (се), отлепвам (се)
2. ав. правя да се отдели/откъсне от земята

unstinted [ʌn'stintid]
a изобилен, щедър, неограничен, безграничен

unstitch [ʌn'stitʃ]
v разпарям, разшивам
to come UNSTITCHed разпарям се, разшивам се (за шев)

unstop [ʌn'stɔp]
v (-pp-) отпушвам, отприщвам, изваждам/махам запушалка/пломба и пр., отварям

unstopped [ʌn'stɔpt]
1. отворен, отпушен
2. свободен, невъзпрепятствуван, невъзпрян
3. фон. фрикативен, спирантен

unstrained [ʌn'streind]
1. непринуден, естествен
2. непрецеден (за чай, супа и пр.)

unstrap [ʌn'stræp]
v (-pp-) отпущам, разхлабвам, откопчавам/свалям ремъка на

unstressed [ʌn'strest]
1. фон. неударен
2. ненапрегнат, ненатоварен

unstring [ʌn'striŋ]
1. разхлабвам/отпущам/свалям струните на инструмент
2. разнизвам (гердан и пр.), развързвам (кесия)
3. разстройвам (нерви), разнебитвам, смазвам

unstrung a със слаби нерви, разклатени (за нерви)

unstuck I. вж. unstick
II. a незалепен, отлепен, разлепен, разхлабен
to come (badly) UNSTUCK разг. не успявам, провалям се (за план и пр.)

unstudied [ʌn'stʌdid]
1. свободен, непринуден, естествен, спонтанен, непреднамерен
2. невеж, непросветен (in)
3. неизучен

unstuffy [ʌn'stʌfi]
a непревзет, естествен, непринуден, непедантичен

unsubstantial [ʌnsəb'stænʃəl]
1. несъществен
2. невеществен, нематериален, нетелесен, без тегло/маса
3. празен, несолиден, призрачен, нереален, въображаем
4. лек, непитателен (за храна)

unsubstantiated [ʌnsəb'stænʃieitid]
a непотвърден, неподкрепен, необоснован

unsuccess [ʌnsək'ses]
n неуспех, провал

unsuccessful [ʌnsək'sesful]
a неуспешен, безуспешен, неуспял, пропаднал
to be UNSUCCESSFUL не успявам, провалям се, пропадам

unsuitable [ʌn'sju:təbl]
1. неподходящ, неподхождащ, несъответствуващ
негоден (to, for)
2. неуместен
3. неблагоприятен

unsuited [ʌn'sju:tid]
a неподходящ, неприспособен
непригоден (to, for), несъвместим

unsupportable [ʌn'sə'pɔ:təbl]
a непоносим, нетърпим

unsure [ʌn'ʃuə]
a несигурен, съмнителен, опасен

unsurmountable [ʌnsə'mauntəbl]
a непреодолим

unsurpassable [ʌnsə'pa:səbl]
a ненадминат, несравним

unsusceptible [ʌnsə'septibl]
a неподатлив (to)

unsuspected [ʌnsə'spektid]
1. неподозиран, неочакван
2. не (за) подозрян

unsuspecting [ʌnsə'spektiŋ]
a неподозиращ, доверчив

unsuspicious [ʌnsə'spiʃəs]
1. неподозрителен (of)
2. който не буди подозрение

unsustained [ʌnsə'steind]
a неиздържлив, неустойчив, спадащ

unswathe [ʌn'sweið]
v развивам, разповивам, махам/свалям превръзка/бинт от

unswayed [ʌn'sweid]
1. неповлиян (by от)
2. непредубеден

unswear [ʌun'swɛə]
v (unswore, unsworn) отричам се от клетва

unswerving [ʌn'swə:viŋ]
a твърд, устойчив, неизменен, неотклонен, непоколебим

unsworn [ʌn'swɔ:n]
a неположил клетва, незаклет, не под клетва

unsympathetic [ʌn'simpə'θetik]
1. бездушен, коравосърдечен
2. несимпатичен

unsystematic [ʌnsisti'mætik]
a безсистемен, несистематичен, случаен

untack [ʌn'tæk]
1. изваждам кабърче, отковавам
2. махам/изваждам тропоска

untangle [,ʌn'tæŋgl]
1. оправям нещо объркано/оплетено
2. измъквам от затруднение

untasted [ʌn'teistid]
a невкусен, неопитан, недокоснат

untaught [ʌn'tɔ:t]
1. необразован, неук
2. естествен, вроден, спонтанен

untaxed [ʌn'tækst]
1. необложен с данък/мито
2. необременен, непретоварен

unteach [ʌn'ti:tʃ]
v (untaught) карам (някого) да забрави това, което е учил, разучвам, отучвам

untenable [ʌn'tenəbl]
1. несъстоятелен (за мнение и пр.)
2. незащитим, неудържим

untenanted [ʌn'tenəntid]
a свободен, празен, ненает (за жилище и пр.)

untended [ʌn'tendid]
a изоставен, занемарен

untested [ʌn'testid]
a неизпитан, неизпробван

untether [ʌn'teðə]
v развързвам, освобождавам, пускам (вързан кон и пр.)

unthankful [ʌn'θæŋkful]
v неблагодарен, непризнателен

unthink [ʌn'θiŋk]
1. изгонвам от мисълта си
2. променям мнението/намерението си

unthinkable [ʌn'θiŋkəbl]
a немислим, невъобразим, разг. невероятен, невъзможен, нежелателен

unthinking [ʌn'θiŋkiŋ]
a лекомислен, безразсъден, нехаен, необмислен, прибързан
in an UNTHINKING moment в момент на неблагоразумие, без да му мисля много

unthought-of [ʌn'θɔ:təv]
a съвсем неочакван, изненадващ, непредвиден

unthread [ʌn'θred]
1. издявам, изнизвам (игла)
2. измъквам се от (лабиринт), намирам изход от
3. разгадавам (тайна и пр.)

unthrone [ʌn'θroun]
v детронирам, свалям от престола

untidy [ʌn'taidi]
1. неспретнат, размъкнат, небрежен
2. разбъркан, разхвърлян, в безредие

untie [ʌn'tai]
1. развързвам, отвързвам
2. оправям нещо объркано

until [ʌn'til]
I. prep до, чак до, допреди
II. cj докато, докогато, дотогава, когато
not UNTIL едва/чак когато

untimely [ʌn'taimli]
I. 1. не навременен, преждевременен
2. не уместен, прибързан
II. 1. ненавреме, преждевременно
2. неуместно, не намясто, прибързано

untiring [ʌn'taiəriŋ]
a неуморен, неуморим

untitled [ʌn'taitid]
1. нямащ титла, нетитулуван
2. без заглавие, неозаглавен

unto ['ʌntu]
ocm., лum. to

untold [ʌn'tould]
1. неразказан
2. неизказан, несметен

untouchable [ʌn'tʌtʃəbl]
I. 1. неприкосновен, недостъпен, недосегаем
2. неподлежащ на обсъждане/критика/контрол
3. недостижим (за залежи и пр.)
4. противен за пипане
II. n човек, принадлежащ към най-низшата индуска каста, парий

untouched [ʌn'tʌtʃt]
1. недокоснат, непокътнат, непипнат
2. невкусен, неопитан (за храна)
3. незасегнат, безразличен, неповлиян

untoward [ʌn'touəd]
1. неблагоприятен, неподходящ, неудачен, злощастен
2. неприятен, непокорен, своеволен, опърничав
3. несръчен

untrained [ʌn'treind]
a нетрениран, необучен

untrammelled [ʌn'træmld]
a безпрепяствен, неограничен, свободен

untranslatable ['ʌntræns'leitəbl]
a непреводим

untravelled [ʌn'trævəld]
1. неизползван (за път и пр.)
2. непосещаван, неизследван, слабо познат (за страна)
3. който не е пътувал много

untraversed [ʌn'trævəst]
a непрекосен, непреброден

untried [ʌn'traid]
1. неизпитан, неизпробван
2. юр. неразглеждан (за дело), несъден (за човек)

untrod [ʌn'trɔd]
a рядко посещаван, на/в който не е стъпвал човешки крак
UNTROD forest девствена гора

untrodden [ʌn'trɔdn]
a рядко посещаван, на/в който не е стъпвал човешки крак
UNTRODDEN forest девствена гора

untroubled [ʌn'trʌbld]
a необезпокояван, спокоен

untrue [ʌn'tru:]
1. неверен (to)
2. неправилен, неточен, погрешен, лъжлив, фалшив
UNTRUE to type биол. без характерните белези на типа

untruly [ʌn'tru:li]
adv невярно, неточно, неправилно

untrustworthy [ʌn'trʌstwə:ði]
1. ненадежден, несигурен, на когото/на който не може да се разчита
2. недостоверен

untruth [ʌn'tru:θ]
n неистина, лъжа

untruthful [ʌn'tru:θful]
a неверен, лъжлив, който много лъже
UNTRUTHFUL report лъжливо донесение, клевета

untuck [ʌn'tʌk]
1. оправям, изглаждам (нещо подвито, подгънато)
2. разпарям, отпускам (набор, плисе)

untuned [ʌn'tju:nd]
a ненастроен, разстроен (за инструмент, радиоприемник и пр.)

unturned a необърнат
leave no stone UNTURNED опитвам всички средства

untutored [ʌn'tju:təd]
1. необразован, невеж, неопитен
2. наивен, искрен
3. вроден, присъщ, незаучен, естествен

untwine [ʌn'twain]
v разсуквам (се), размотавам (се), оправям (се) (за нещо объркано, заплетено)

untwist [ʌn'twist]
v размотавам, разсуквам, оправям (нещо усукано)

unused [ʌn'ju:zd]
I. a неизползван, неупотребяван, неупотребен
II. a несвикнал. непривикнал (to)

unusual [ʌn'ju:ʒuəl]
a необикновен, необичаен, забележителен, изключителен

unusually [ʌn'ju:ʒuəli]
1. необикновено
2. разг. извънредно, крайно, много

unutterable [ʌn'ʌtərəbl]
1. непроизносим
2. неизразим, неизказан, неописуем, невъобразим

unvalued [ʌn'vælju:d]
a неценен, пренебрегван

unvaried [ʌn'vɛərid]
1. еднообразен, монотонен, скучен
2. неизменен, постоянен

unvarnished [Аn'vа:niʃt]
1. нелакиран
2. прен. неукрасен, нелустросан, неподправен, откровен

unveil [ʌn'veil]
1. свалям булото/откривам лицето на
2. прен. показвам се в истинския си образ
3. откривам (паметник и пр.)
4. разкривам, правя обществено достояние, свалям маската на, демаскирам

unventilated [ʌn'ventileitid]
1. без вентилация
2. непроветрен, задушен
3. прен. още неразискван

unverifiable [ʌn'verifaiəbl]
a недействителен, непроверим, недоказуем

unverified [ʌn'verifaid]
a непроверен, непотвърден, недоказан

unversed [ʌn'və:st]
a неопитен, несведущ, некомпетентен

unviolated [ʌn'vaiəleitid]
a ненарушен, ненакърнен, неосквернен

unvoiced [ʌn'vɔist]
1. неизразен, неизказан
2. фон. беззвучен, обеззвучен

unwanted [ʌn'wɔntid]
a нежелан, излишен

unwarrantable [ʌn'wɔrəntəbl]
a неоправдан, неоправдателен, недопустим

unwarranted [ʌn'wɔrəntid]
1. негарантиран, без гаранция
2. неопълномощен, неоправдан, своеволен, произволен

unwary [ʌn'wɛəri]
a непредпазлив, лековерен, необмислен, прибързан

unwashed [ʌn'wɔʃt]
a немит, непран, нечист, мръсен
the great UNWASHED презр. тълпата, масите

unwavering [ʌn'weivəriŋ]
a твърд, уверен, непоколебим

unwearable [ʌn'wɛərəbl]
1. негоден за носене
2. много здрав, нямащ скъсване

unwearied [ʌn'wiərid]
a неуморен, неуморим, неуморен

unwearing [ʌn'wiəriŋ]
1. неуморен, неуморим
2. упорит

unweave [ʌn'wi:v]
v (unwove, unwoven) разтъкавам, разплитам, размотавам

unwed [ʌn'wed]
a невенчан, неженен, неомъжена

unwedded [ʌn'wedid]
a невенчан, неженен, неомъжена

unwelcome [ʌn'welkəm]
a нежелан, неприятен, неохотно приет
not UNWELCOME приятен, навременен

unwell [ʌn'wel]
1. неразположен, болен, болнав
2. с мензис (за жена)

unwept [ʌn'wept]
1. a поет. неоплакван, неоплакан
2. неизплакан, непролят (за сълзи)

unwholesome [ʌn'houlsəm]
1. нездравословен, нехигиеничен
2. (зло) вреден, нездрав (за влияние и пр.)
3. противен, гаден

unwieldy [ʌn'wi:ldi]
1. тежък, тромав, мъчноподвижен (за човек)
2. огромен, тежък, труден за носене/употреба (за предмет)

unwilling [ʌn'wiliŋ]
a несклонен, неохотен
to be UNWILLING to не ми се ще/не съм съгласен да, нямам желание за/да

unwillingly [ʌn'wiliŋli]
adv неохотно, с нежелание, против волята си

unwillingness [ʌn'wiliŋnis]
n неохота, нежелание, несъгласие

unwind [ʌn'waind]
1. развивам (се), размотавам (се), отвъртам (се)
2. разг. отпускам се, успокоявам се

unwinking [ʌn'wiŋkiŋ]
1. немигащ, с широко отворени очи
2. наблюдателен, бдителен

unwisdom [ʌn'wizdəm]
n глупост, неблагоразумие, безразсъдство

unwise [ʌn'waiz]
a глупав, неразумен, неблагоразумен

unwished [ʌn'wiʃt]
1. нежелан (и с for)
2. нежелателен

unwitnessed [ʌn'witnist]
a невидян от никого, непотвърден от/извършен/станал без свидетели

unwitting [ʌn'witiŋ]
1. незнаещ, несъзнаващ, незабелязващ
2. неволен, несъзнателен, непреднамерен

unwittingly a несъзнателно

unwomanly [ʌn'wumənli]
a неподхождащ/неподобаващ на жена, неженствен

unwonted [ʌn'wountid]
1. необичаен, непривичен, рядък
2. несвикнал, непривикнал

unworkable [ʌn'wə:kəbl]
1. негоден за работа, труден за манипулиране
2. неприложим

unworldly [ʌn'wə:ldli]
1. неопитен, наивен, безпомощен, не от този свят
2. неземен, несветски, духовен, нематериалистичен

unworn [ʌn'wɔ:n]
1. неносен, необличан, съвсем нов (за дреха)
2. неизносен, неизтъркан, запазен (и прен.), свеж, оригинален

unworthy [ʌn'wə:ði]
1. недостоен, незаслужаващ (of)
2. низък, долен

unwound вж. unwind

unwove вж. unweave

unwoven вж. unweave

unwrap [ʌn'ræp]
v (-pp-) развивам, отварям, разпаковам

unyielding [ʌn'ji:ldiŋ]
1. твърд, непоклатим, неподаващ се на натиск/огъване и пр. (и прен.)
2. неотстъпчив, упорит, непреклонен

unyoke v разпрягам, прен. преустановявам да работя

unzip [ʌn'zip]
v (-pp-) отварям ципа на (дреха, чанта и пр.), отварям се, разтварям се (за цип)

up [ʌр]
I. 1. нагоре, по-нагоре, по-горе
all the way UP чак догоре
half way UP на/по средата (при изкачване)
from five pounds/years, etc. UP от пет лири/години и пр. нагоре
UP and down нагоре-надолу
2. (вдигнат/станал) на крак (а)
to be UP станал съм, не съм си легнал още
the sun is UP слънцето e изгряло/изгря
to stay UP late не си лягам/стоя до късно
to be UP and about на крак съм (особ. след боледуване)
to be UP and doing станал съм и шетам/щъкам нагоре-нaдолу, заловил съм се вече за работа
UP (with you)! ставай! вдигай се
3. изразява покачване, повишение, увеличение на цени и пр.
bread is UP цената на хляба е повишена
4. изразява свършване, изтичане на време и пр.
time is UP времето мина/свърши/изтече
the game is UP, it's all UP разг. всичко e свършено/изгубено
it's all UP/UP with him свършено e с него
5. докрай, съвсем
the stream has dried UP потокът пресъхна
to drink one's tea UP изпивам си чая
6. изразява разглеждане, поставяне на разглеждане, обсъждане, съдене
the question is UP for debate въпросът се разглежда
he was UP before the magistrate той бе изправен пред съдията
the case is UP before the court делото се разглежда в съда
to be UP in court for съдят ме за
to be well UP in/on a subject добре съм осведомен/подготвен/силен съм по даден предмет/материя
the lights are UP лампите светнаха
to be UP for reflection представен съм за преизбиране
the score is seven UP сn. двете страни имат по седем точки
UP to now досега
UP to here дотук
UP to the age of five до петгодишна възраст
UP and down нагоре-надолу, напред-назад, навсякъде (по)
what's UP? какво има? какво става? what is she UP to again? какво e намислила тя пак да (на) прави? his new book isn't UP to his last новата му книга не е така хубава като предишната
he is not UP to the job той не се справя добре с работата, не е добър за тази работа
it's UP to you to decide ти трябва да решиш, твоя работа е, от теб зависи
he is not UP to his brother той не може да се сравнява с брат си, не е така добър като него
I don't feel UP to it не се чувствувам в състояние да направя това
he is UP to anything той е способен на всичко, от него можеш да очакваш всичко
to act UP to one's promise изпълнявам обещанието си
UP with...! да живее...! горе...! he is not UP to much той не e кой знае какво
to be UP to someone's tricks/dodges, etc. познавам добре/известни ca ми всичките номера/хватки и пр. на някого
II. 1. (горе) на, в, (нагоре) по
to walk UP the hill изкачвам се no хълма
to live UP the mountain живея горе в планината
UP the river нагоре по (течението на) реката
2. срещу
UP the wind срещу вятъра
3. към (вътрешността на страната и пр.)
III. 1. нанагорен, който се изкачва
2. отиващ/водещ към по-голям център/към столица (особ. за влак)
the UP platform перонът, на който спира влакът за Лондон/столицата
IV. 1. нанагорнище
2. успех, благополучие
on the UP and UP разг. постоянно подобряващ се, на ниво, честен и почтен
UPs and downs превратности
3. преуспял/високопоставен човек
4. ам. стимулиращо средство, особ. амфетамин
V. 1. ставам, скачам
2. (по) вдигам, повишавам, увеличавам (цена, производство и пр.)
to UP and do something правя нещо съвсем неочаквано/изненадващо

up-a-daisy ['ʌpə'deizi]
вж. upsy-daisy

up-and-coming ['ʌpən'kʌmiŋ]
a предприемчив, енергичен, многообещаващ, преуспяващ

up-and-down ['ʌpən'daun]
I. 1. който върви ту нагоре, ту надолу/насам-натам
an UP-AND-DOWN life живот, изпълнен с превратности
2. отвесен
II. n to give someone the UP-AND-DOWN измервам някого с поглед
to give a letter the UP-AND-DOWN прочитам набързо писмо

upas ['ju:pəs]
1. бот. анчар (Antiaris toxicaria)
2. отровен сок от анчар
3. гибелно/зловредно влияние, пагубни навици и пр

upastree ['ju:pəstri:]
1. бот. анчар (Antiaris toxicaria)
2. отровен сок от анчар
3. гибелно/зловредно влияние, пагубни навици и пр

upbeat [ʌp'bi:t]
I. 1. муз. слабо време
2. прен. възход
II. a оптимистичен, весел

upbraid [ʌp'breid]
v упреквам, укорявам, порицавам

upbringing ['ʌp'briŋiŋ]
n отглеждане, възпитание, образование

upbuild [ʌp'bild]
v (upbuilt) построявам, изграждам

upcast ['ʌp'ka:st]
I. v хвърлям/подхвърлям/изхвърлям нагоре, движа се/насочвам се/устремявам се нагоре
II. 1. изхвърляне нагоре
2. геол. обратен разсед, възсед
3. мин. вентилационна шахта

upcoming ['ʌpkʌmiŋ]
a ам. настъпващ, предстоящ, бъдещ, иден

upcountry ['ʌp'kʌntri]
I. n вътрешността на страна/област
II. a, adv (намиращ се) в/на/от/към вътрешността на страната

update [ʌp'deit]
1. осъвременявам, модернизирам, преработвам и допълвам (книга и пр.) с последни данни
2. насрочвам за по-ранна дата, придвижвам/изтеглям по-напред

updo ['ʌpdu:]
upswept hairdo (вж. upswept)

upend ['ʌp'end]
1. изправям (се), (пре) обръщам
2. ам. разг. хвърлям в тревога/смут, шокирам

upgrade ['ʌpgreid]
I. 1. нанагорнище, жп. рампа
2. увеличение, повишение, подем
to be on the UPGRADE вървя нагоре, напредвам, подобрявам се, в подем съм
II. 1. повишавам служебно
2. повишавам качеството (на продукция)
3. продавам (продукт) на по-висока цена
4. подобрявам породата на животно

upgrowth ['ʌpgrouθ]
n растеж, развитие, нарастване

upheaval [ʌp'hi:vəl]
1. разместване на пластовете, катаклизъм (и прен.)
2. рязка политическа/социална и пр. промяна

upheave [ʌp'hi:v]
v вдигам (се) /повдигам (се) /надигам (се) с голяма сила, размествам (се)

upheld вж. uphold

uphill ['ʌp'hil]
I. 1. нанагорен, извисяващ се
2. труден, тежък, напрегнат, упорен
II. adv (на) нагоре (по възвишение)

uphold [ʌp'hould]
1. поддържам, подпирам, крепя
2. подкрепям, насърчавам, помагам
3. одобрявам, съгласявам се с
4. потвърждавам (решение и пр.), приемам (възражение)

upholster [ʌp'houlstə]
1. тапицирам
well UPHOLSTERed разг. пълничък
2. снабдявам с мебели, килими, завеси и пр

upholsterer [ʌp'houlstərə]
1. тапицер
2. доставчик на мебели, килими, завеси и пр

upholstery [ʌp'houlstəri]
1. тапицерия, тапицерство, тапицеровка
2. завеси, килими, тапицирани мебели
3. плат за тапициране

upkeep ['ʌpki:p]
n (разходи за) поддържане/ремонт

upland ['ʌplænd]
1. височина, възвишение, висока месткост
рl планинска, по-висока част на област/страна
2. attr планински

uplift [ʌp'lift]
I. 1. издигам, повдигам, ободрявам
2. възвисявам, извисявам
II. 1. разг. облагородяващо влияние, възвисяване
2. оживление, раздвижване, ентусиазъм
3. геол. разместване на пластовете, възсед
4. ам. вид сутиен

upmost ['ʌpmoust]
вж. uppermost

upon [ʌ'рɔn]
вж. on

upper ['ʌpə]
I. a горен, по-горен, по-висш
UPPER circle втори балкон (в театър)
to have/get/gain the UPPER hand of имам/постигам надмощие/превъзходство над, вземам връх над, побеждавам
UPPER storey горен стаж, разг. ум, акъл, глава
the UPPER House Камарата на лордовете, горната камара, сенатът
the UPPER classes висшето общество
UPPER servants домакин, иконом и пр.
the UPPER ten (thousand), разг. the UPPER crust аристокрацията
II. 1. горница на обувка
to be (down) on one's UPPERs разг. закъсал съм (финансово)
2. pl гетри, гамаши (от плат)
3. ам. стимулиращо средство, особ. амфетамин

upper-class ['ʌpəklas]
a принадлежащ към/присъщ на/характерен за висшето общество

upper-cut ['ʌpəkʌt]
n бокс удар (в брадата) изотдолу, апъркат

uppermost ['ʌpəmoust]
I. 1. най-горен, най-висш
2. преобладаващ, доминиращ
3. най-високопоставен
II. adv най-отгоре, най-отпред, на първо място

uppish ['ʌpiʃ]
a самомнителен, надменен, надут, арогантен, снобски

uppishness ['ʌpiʃnis]
n надменност, надутост, снобизъм, дързост, нахалство

uppity ['ʌpiti]
разг. uppish

upraise [ʌp'reiz]
v ост. издигам, подвигам, въздигам, възвишавам

upright ['ʌprait]
I. 1. прав, изправен, отвесен
an UPRIGHT piano (обикновено) пиано (не роял)
2. добросъвестен, честен, почтен
II. 1. upright piano
2. прът, кол, подпора, колона
III. adv право, изправено, отвесно

uprise v поет. вдигам се, въставам

uprising [ʌp'raiziŋ]
1. въстание, бунт
2. ост. ставане от легло

uproar ['ʌрrɔ:]
n шум, врява, бъркотия
the town was in an UPROAR в града цареше пълен хаос

uproarious [ʌp'rɔ:riəs]
a шумен, гръмогласен (обик. за смях, веселие)

uproot [ʌp'ru:t]
1. изкоренявам (и прен.)
2. изтръгвам, отделям насила, откъсвам (от родина и пр.)

ups-a-daisy ['ʌpsədeizi]
вж. upsy-daisy

upset [ʌp'set]
I. 1. (пре) обръщам се, (пре) катурвам (се)
2. обърквам, разстройвам (планове и пр.)
3. свалям (правителство)
4. обезпокоявам, разтревожвам
5. разстройвам (стомаха на)
II. 1. преобръщане, прекатурване
2. вълнение, смущение, безпокойство
3. разстройване, разстройство, бъркотия
4. неочакван/изненадващ резултат (в състезания, избори и пр.)
III. 1. прекатурен
2. разтревожен, развълнуван, разстроен (и за стомах)
3. UPSET price минимална цена при разпродаване на имущество на търг

upshot ['ʌpʃɔt]
a окончателен/краен резултат, последица, заключение

upside-down ['ʌpsaid'daun]
adv наопаки, с главата надолу, в пълен безпорядък

upsides ['ʌpsaidz]
adv разг.
to be/get UPSIDES with отвръщам си/отмъщавам си на, квит съм с

upsilon [ju:p'sailən]
гръцката буква ипсилон

upstage [ʌp'steidʒ]
I. 1. театр. (намиращ се/ставащ) към дъното на сцената, кино, телев. отдалечен/далечен от обектива
2. разг. самомнителен, високомерен, снобски
II. 1. театр. отклонявам вниманието от друг актъор към себе си, поставям в неизгодно положение, засенчвам
2. отнасям се високомерно с

upstairs [ʌp'stɛəz]
I. n горният стаж
II. 1. горе, по-горе, нагоре, на горния етаж
2. по-нагоре, на по-висока служба
3. ам. в главата
she's all vacant UPSTAIRS тя e съвсем празноглава
III. a намиращ се на по-горния етаж (и upstair)
an UPSTAIRS room стая на горния етаж

upstanding [ʌp'stændiŋ]
1. прав, изправен
2. строен, добре сложен, здрав и силен
3. честен, почтен

upstart ['ʌpsta:t]
1. парвеню
2. attr парвенюшки

upstream ['ʌpstri:m]
a, adv (който се движи) нагоре по/срещу течението

upstroke ['ʌpstrouk]
n черта/драсване нагоре (при писане, чертане, рисуване)

upsurge ['ʌpsə:dʒ]
n надигане, подем

upswept ['ʌpswept]
a сресан/вдигнат нагоре (за коса)
an UPSWEPT hairdo прическа с вдигната от всички страни нагоре коса

upsy-daisy ['ʌpsideizi]
int разг. дет. хайде опа! (към дете, което е паднало)

uptake ['ʌp'teik]
1. повдигане, издигане
2. разбиране, схващане
quick in/on the UPTAKE разг. бързосхващащ, интелигентен
3. тех. вертикален отвод за газове и пр., вентилационна тръба

upthrow ['ʌрθrou]
1. изхвърляне нагоре
2. upheaval

up-to-date ['ʌptə'deit]
a модерен, нов, съвременен, в крак с времето, съобразен със съвременните изисквания
bring UP-TO-DATE модернизирам

up-to-the-minute ['ʌptəðə'minit]
a най-нов, включващ найновите/най-последните сведения/данни/новини, най-моден, по последна мода

uptown ['ʌptaun]
а, adv (намиращ се) в/ (спадащ) към/ (отнасящ се) за/ (насочен) към по-горната/ам. жилищната/нетърговската част на града

upturn ['ʌрtə:n]
I. v обръщам/вдигам нагоре, преобръщам
II. n преобръщане, благоприятен обрат/прелом

upward ['ʌpwəd]
I. a насочен/отиващ нагоре, нанагорен
II. adv по-нагоре, нанагоре, по-нависоко
and UPWARD и повече, и нагоре
UPWARD of повече от, над (за бройка)

upwards ['ʌpwədz]
adv по-нагоре, нанагоре, по-нависоко
and UPWARDS и повече, и нагоре
UPWARDS of повече от, над (за бройка)

uraemia [juə'ri:miə]
n мед. уремия

uraeus [ju:'ri:əs]
n изображението на свещената змия като символ на властта на египетските фараони (носено обик. на главата), урей

ural-altaic ['juərəlæl'teik]
a урало-алтайски

uranium [ju:'reiniəm]
n хим. уран

Uranus ['juərənəs]
1. мит. бог Уран
2. астр. Уран

urban ['ə:bən]
a градски
URBAN guerrilla (s) въоръжени групи, водещи партизанска борба в населени пунктове
URBAN renewal ам. програма за преустройство на стари и негодни за живеене къщи и квартали

urbane [ə:'bein]
a изискан, изтънчен, любезен, учтив, вежлив

urbanity [ə:'bæniti]
n изисканост, изтънченост, вежливост

urbanization [,ə:bənai'zeiʃn]
n урбанизация

urbanize ['ə:bənaiz]
1. придавам градски вид/характер на
2. погражданявам

urchin ['ə:tʃin]
1. момче, палавник, хлапак, калпазанче
2. ам. таралеж
3. морски таралеж

Urdu [ur'du:]
n езикът урду

urea ['juəri]
n хим. урея

ureter [juə'ri:tə]
n анат. уретер

urethra [juə'ri:θrə]
n анат. пикочен канал, уретра

uretic [juə'retik]
a пикочен, диуретичен

urge [ə:dʒ]
I. 1. карам, подтиквам, подбуждам, пришпорвам (често с on)
2. искам/моля настойчиво, убеждавам, увещавам
3. служа за причина/мотив, стимулирам, предизвиквам, ускорявам
4. обръщам внимание на, наблягам на, изтъквам
to URGE on someone the necessity of убеждавам някого в необходимостта от
II. n импулс, тласък, подтик, порив, копнеж

urgency ['ə:dʒənsi]
1. спешност, неотложност
a matter of great URGENCY много бърза/неотложна работа
2. неотложна нужда
3. настойчивост, натиск

urgent ['ə:dʒənt]
1. бърз, срочен, спешен, неотложен
2. много важен, належащ
3. настоятелен

urgently a бързо, срочно, неотложно

uric ['juərik]
a хим. пикочен

urinal ['juərinəl]
1. подлога (и bed URINAL)
2. писоар

urinalysis [jurə'nælisis]
n (pl-ses) мед. изследване на урината

urinary ['juərinəri]
a пикочен

urinate [juəri'neit]
v уринирам

urine ['juərin]
n урина, пикоч

urn [ə:n]
1. урна, прен. гроб
2. самовар (за чай, кафе и пр.)

urning ['ə:niŋ]
n хомосексуалист

ursa ['ə:sə]
n Major/Minor URSA астр. Голямата/Малката мечка

ursine ['ə:sain]
a книж. мечешки

urticaria [ə:ti'kɛəriə]
n копривна треска, уртикария

urus ['juərəs]
n изчезнал вид див бик (Bos primigenius)

us [ʌs]
pers pron нас, ни, на нас, нам

usable ['ju:zəbl]
a употребим, използваем

usage ['ju:zidʒ]
1. употреба, употребяване, използване
2. установен/приет ред/практика/обичай
3. отнасяне, обноска

usance ['ju:zəns]
n търг. срок за изплащане на задгранична полица

use [ju:s]
I. 1. употреба, употребление, използване
to be in USE употребявам се
to make USE of, to put to good USE използвам, оползотворявам
to be/fall/go out of USE излизам от употреба, преставам да се употребявам
for the USE of schools за училищна употреба
2. възможност/право да си служа с/да използвам
to have a room and the USE of the bathroom имам стая с право на ползване на баня
3. нужда
to have no further USE for не се нуждая вече от
4. полза, смисъл
to be of USE for полезен съм за
to find a USE for something намирам за какво да използвам нещо (влиза ми в работа)
to have no USE for разг. не обичам, не харесвам, не ми трябва
he is nо USE не го бива, не върши работа, няма полза от него
it is nо USE (с ger) няма смисъл/полза (да), безполезно/безсмислено е (да)
it is nо USE my/me talking/for me to talk няма смисъл да говоря, безсмислено e да приказвам
what's the USE of (c ger) какъв смисъл/каква полза да
5. привичка, навик, установена практика
as was his USE както беше свикнал, както обикновено правеше
6. църк. ритуал на дадена църква
7. юр. доход от имот
II. 1. употребявам, използвам (as, for за), служа си/послужвам си с, (въз) ползвам се от
2. отнасям се с, третирам (някого)
how's the world been using you lately? разг. как си? как я караш
3. to USE up изразходвам, изчерпвам, довършвам, изконсумирвам
to feel USEd up чувствувам се съвсем изтощен/без сили

used [ju:zd]
I. 1. употребяван, използван, стар, купен/продаден на старо, унищожен (за марка)
2. тех. отработен
II. a свикнал, привикнал, навикнал (и с ger)
to get USED to something свиквам с/навиквам на нещо
III. v pl used not, did not use разг. use(d) n't, didn't use изразява обичайно действие в миналото
she didn't use to smoke тя не пушеше по-рано
my father USED to say баща ми често/все казваше
he doesn't come as often as he USED to той вече не идва така често, както (правеше) по-рано

useful ['ju:sful]
1. полезен, от полза (to, for за)
USEFUL load полезен товар (на самолет и пр.)
to make oneself USEFUL разшетвам се, помагам, върша нещо полезно
2. разг. добър, ценен, сръчен, оправен
3. резултатен, успешен

usefully a полезно

usefulness n полезност

useless ['ju:slis]
1. безполезен, не принасящ полза, негоден за нищо
2. напразен, безрезултатен

uselessly a безполезно

uselessness n безполезност

user ['ju:zə]
1. човек, който си служи с/се ползува от/използува нещо (of)
2. консуматор, потребител, купувач
3. юр. упражняване на право на ползуване, ползуване, право на ползуване по давност

usher ['ʌʃə]
I. 1. разпоредител (в театър, кино и пр.)
2. разсилен (в съдилище)
3. вратар
4. церемониал-майстор
5. ост., шег. помощник-учител
6. ам. шафер
II. 1. водя, въвеждам, съпровождам (in), известявам за, възвестявам
to USHER in a new era откривам нова ера
2. изпълнявам длъжност разпоредител и пр. (вж. usher)

usherette ['ʌʃə'ret]
n разпоредителка (в театър, кино и пр.)

usquebaugh ['ʌskwibɔ:]
n ирл., шотл. уиски

ussr n СССР (бивш)

usual ['ju:ʒuəl]
a обикновен, обичаен
the USUAL, my USUAL обичайното ми (питие и пр.)
as USUAL както винаги, по привичка
as is USUAL with както обикновено става с, както е обичайно за
the USUAL (thing) обичайното/общоприетото/нормалното (нещо)

usually a обикновено, обичайно

usufruct ['ju:zjufrʌkt]
a юр. плодоползване, узуфрукт

usurer ['ju:ərə]
n лихвар

usurious [ju:'zjuəriəs]
a лихвapски

usurp [ju:'zə:p]
v заграбвам, присвоявам си, узурпирам (имущество, трон, власт и пр.)

usurpation [ju:zə'peiʃn]
n заграбване, присвояване, узурпиране

usurper [ju:'zə:pə]
n узурпатор

usury ['ju:ʒəri]
1. лихварство
2. незаконно висока лихва

utensil [ju:'tensil]
n съд, прибор, инструмент
рl принадлежности (домакински, писмени и пр.)

uterine ['ju:tərain]
1. анат. маточен, утробен
2. от една майка, едноутробен (за брат, сестра)

uterus ['ju:tərəs]
n (pl-i) анат. матка, утроба

utilitarian [ju:'tili'tɛəriən]
I. a утилитарен
II. n утилитарист

utilitarianism [ju:tili'tɛərinizm]
n yтилитapизъм

utility [ju:'tiliti]
I. 1. полза, удобство
of public UTILITY общественополезен
2. (public) utilities комунални услуги
3. полезна/удобна/практична вещ
4. UTILITY man театр. актъор, изпълняващ дребни роли
II. 1. полезен, удобен
2. практичен, стандартен (за дреха, мебел и пр.)
3. пригоден да служи за няколко цели

utilizable ['ju:tilaizəbl]
a използваем, който може да бъде оползотворен

utilization [ju:tilai'zeiʃn]
n използване, оползотворяване

utilize ['ju:tilaiz]
v използвам, служа си с, употребявам, оползотворявам

utmost ['ʌtmoust]
I. 1. най-отдалечен, краен, пределен
2. най-голям, най-висок, максимален
in the UTMOST degree във висша стелен, до краен предел
with the UTMOST care възможно най-грижливо
II. n възможно най-многото, висша степен, краен предел/точка
to the UTMOST до краен предел
to do one's UTMOST правя всичко, което мога, полагам свръхусилие

utopia [ju:'toupiə]
n утопия

utopian [ju:'toupiən]
I. a утопичен
II. n утопист

utricle ['ju:trikl]
n анат., бот. торбичка, мехур, камера

utter ['ʌtə]
I. 1. издавам (звук), изпускам (въздишка)
2. казвам, изричам, произнасям, изразявам с думи
3. пускам в обръщение (фалшиви пари)
II. 1. пълен, абсолютен, краен, решителен, категоричен
an UTTER stranger съвършено непознат/чужд човек
2. UTTER barrister младши адвокат

utterance ['ʌtrəns]
I. 1. изказване, изразяване, изричане
to give UTTERANCE to давам израз на
2. (начин на) изговор, учленяване, дикция
3. изказ, слово, реч
public UTTERANCE изявление, декларация
II. n книж.
(to fight, etc.) to the UTTERANCE (бия се и пр.) докрай/до последна възможност/до смърт

utterly ['ʌtəli]
adv напълно, съвършено, извънредно, крайно

uttermost ['ʌtəmoust]
I. 1. най-отдалечен, краен
2. най-голям, най-висок, последен
II. n to the UTTERMOST of до крайния предел на

u-turn ['ju:tə:n]
1. авт. обратен завой
2. прен. пълен завой/обрат в политиката и пр

uvula ['ju:vjulə]
n (рl-ae) анат. малко езиче, мъжец

uvular ['ju:vjulə]
a фон. увуларен

uxorial [ʌk'sɔ:riəl]
a характерен за/подобаващ на съпруга

uxoricide [ʌk'sɔ:risaid]
1. убиец на жена си
2. женоубийство

uxorious [ʌk'sɔ:riəs]
a който много обича/слуша жена си

Uzbek [uz'bek]
I. a узбекски
II. 1. узбекистанец
2. узбекски език

v [vi:]
1. буквата V
2. V-1, V-2 нем. летящи бомби фау едно/две
3. нещо с формата на буквата V
4. римската цифра V

vac [væk]
1. n разг. ваканция
2. прахосмукачка

vacancy ['veikənsi]
1. празно пространство/място, празнина, празнота, непълнота, пропуск
2. незаето/вакантно място/служба/длъжност
to fill a VACANCY заемам вакантна длъжност
3. липса на идеи/мисъл/интелигентност
4. безучастие, равнодушие, апатия, разсеяност
5. бездействие, безделие
6. ам. незастроен участък/парцел и пр., свободно от наематели помещение, помещение, което се дава под наем

vacant ['veikənt]
1. свободен, незает, празен, пуст, ненаселен, необитаван
a VACANT room свободна стая (в хотел и пр.), стая без наематели (в жилище)
to leave a post VACANT овакантявам длъжност
2. празен, незает с нищо, разсеян, безучастен, блуждаещ, равнодушен, апатичен
3. тъп, глупав, празноглав
VACANT possession (обявена за продан) къща/апартамент и пр. без наематели

vacate [və'keit]
1. освобождавам, опразвам, овакантявам, оставям, напускам, отказвам се от (право, собственост и пр.)
2. юр. анулирам (договор, присъда, решение и пр.)

vacation [və'keiʃn]
I. 1. освобождаване, опразване, овакантяване, напускане
2. ваканция (училищна, съдебна)
the long/summer VACATION лятната ваканция
3. ам. отпуска
on VACATION в отпуска, на почивка
II. v ам. вземам/отивам в/прекарвам отпуска/почивка

vacationer [və'keiʃənə]
n ам. курортист, летовник, почиващ

vacationist [və'keiʃənist]
n ам. курортист, летовник, почиващ

vacationland [və'keiʃənlænd]
n ам. място за спортуване и развлечения на летуващи/почиващи

vaccinate ['væksineit]
v ваксинирам (against против)

vaccination [,væksi'neiʃn]
n ваксинация, ваксиниране

vaccinen ['væksi:n]
n ваксина

vacillate ['væsileit]
1. люлея се, колебая се, трептя (особ. за стрелка)
2. колебая се, двоумя се (between), не се решавам

vacillation [væsi'leiʃn]
1. клатушкане, люлеене, колебание
2. колебливост, нерешителност, непостоянство

vacuity [və'kjuiti]
1. празнота, пустота, празно пространство, вакум
2. липса на мисъл/интерес/интелект
3. безсмисленост, безсъдържателност
4. рl безсмислени думи/постъпки и пр

vacuous ['vækjuəs]
1. празен, незает, необитаван, пуст
2. глупав, празен, безсмислен, безсъдържателен
3. безизразен, безучастен (за поглед и пр.)

vacuum ['vækjuəm]
1. празно пространство
2. безвъздушно пространство, вакум
3. прен. пустота, празнота, изолираност
4. attr вакумен

vacuum brake ['vækjuəm,breik]
n въздушна спирачка

vacuum cleaner ['vækjuəm,kli:nə]
n прахосмукачка

vacuum flask ['vækjuəm,fla:sk]
n термос (и vacuum bottle)

vacuum-gauge ['vækjuəm,geidʒ]
n вакум-метър, вакуммер

vacuum-packed ['vækjuəm,pækt]
a с вакумна опаковка

vacuum pump ['vækjuəm,pʌmp]
n вакумна помпа

vacuum tube ['vækjuəm,tju:b,vælv]
n електронна лампа

vacuum valve n електронна лампа

vade-mecum ['veidi'mi:kəm,vaidi'meikəm]
n лат. малък справочник, наръчник, пътеводител

vagabond ['vægəbɔnd]
I. a скитнически, чергарски, номадски
II. 1. скитник
2. безделник, нехранимайко, хаймана
III. v бродя, скитам (се), шляя се

vagabondage ['vægəbɔndidʒ]
1. скитане, скитничество
2. скитници

vagabondish ['vægə,bɔndiʃ]
a скитнически, вагабонтски

vagabondize ['vægəbɔndaiz]
v водя скитнически живот

vagarious [və'gɛəriəs]
a капризен, своенравен, непостоянен

vagary ['veigəri]
n странна/ексцентрична идея/постъпка, пришявка, приумица, каприз

vagina [və'dʒainə]
n (pl-s, vaginae) анат. влагалище

vaginal [və'dʒainəl]
a анат. влагалищен

vagrancy [veigrənsi]
1. скитничество, скитнически живот
2. vagary

vagrant ['veigrənt]
I. 1. странствуващ/пътуващ музикант/племе и пр., скитнически
2. необуздан, капризен, странен, чудат, блуждаещ
II. n скитник, празноскитащ, вагабонтин

vague [veig]
a неясен, смътен, неопределен, неясно формулиран/изразен/почувстван, съмнителен, двусмислен
VAGUE resemblance далечна/едва доловима прилика
I haven't the VAGUEst notion of нямам ни най-малка представа за
he was very VAGUE on this point той не каза нищо определено по този въпрос

Vail [veil]
I. n ост. обик. pl паричен дар, бакшиш, подкуп, рушвет
II. 1. навеждам (оръжие и пр.), свалям (шапка и пр.) (особ. в знак на подчинение)
2. отстъпвам, прекланям се (to пред)
3. свеждам (очи, глава) в знак на уважение

vain [vein]
1. празен, пуст, безсъдържателен, лъжовен, лъжлив
2. напразен, безполезен, безплоден, безсмислен, безрезултатен, неоснователен
in VAIN напразно, без полза/резултат
3. суетен, самомнителен, горд
to be VAIN of имам прекалено високо мнение/голямо самомнение за (хубостта си и пр.)
to take someone's name in VAIN говоря за някого непочтително, споменавам ненужно името му

vainglorious [vein'glɔ:riəs]
a тщеславен, славолюбив, суетен, който обича да се хвали

vainglory [vein'glɔ:ri]
n тщеславие, славолюбие, самохвалство, суета

vainly ['veinli]
1. напразно, безполезно
2. самомнително

valance ['væləns]
n (къса) драперия/волан около легло, балдахин над прозорец и пр

vale [veil]
I. 1. поет. дол, долина
VALE of tears юдол плачевна, свят на мъки и печал
the VALE of years старостта
2. канал за изтичане на вода, канавка
II. int. n лат. сбогом
to say/take one's VALE сбогувам се, прощавам се

valediction [,væli'dikʃn]
1. сбогуване, прощаване
2. прощална реч/слово

valedictorian [,vælidik'tɔ:riən]
n ам. студент отличник, който произнася прощално слово при завършване на випуска

valedictory [,væli'diktəri]
I. a прощален
II. n ам. прощално слово при завършване на випуск

valence ['væləns]
I. вж. valance
II. вж. valency

valency [vælənsi]
n хим. валенция, валентност

valentine ['væləntain]
1. поздравителна картичка/писмо и пр., изпращано (обик. анонимно) на любим човек на 14 февруари (St. Valentine's Day)
2. възлюбен/възлюбена, избрани на/за този ден

Valerian [və'liəriən]
1. oсm. дилянка
2. валериан

valeric [və'lerik]
a хим. валерианов

valet ['vælit]
I. 1. слуга, камериер
2. прислужник в хотел и пр., който почиства/глади дрехи, лъска обувки и пр
II. v служа като камериер на, обслужвам

valetudinarian [,vælitjudi'nɛəriən]
I. a болнав, с деликатно/крехко здраве
II. n човек, който прокалено много се занимава с/грижи за здравето си

valetudinary [,væli'tjudinəri]
вж. valitudinarian

Valhalla [væl'hælə]
1. сканд. мит. валхала
2. пантеон

valiant ['væliənt]
a храбър, смел, доблестен

valid ['vælid]
1. валиден, действителен, имащ законна сила
2. добре обоснован, логичен, солиден, сериозен (за довод, възражение)

validate ['vælideit]
1. потвърждавам, узаконявам, ратифицирам
2. обявявам (избори) за действителни/ (кандидат) за редовно избран

validation [,væli'deiʃn]
n потвърждаване, утвърждаване, ратификация

validity [və'liditi]
1. валидност, законност
2. обоснованост

valise [və'li:z]
1. ам. пътна чанта, куфарче
2. (войнишка) раница/торба

Valkyrie [væl'kiəri]
n мит. валкирия

valley ['væli]
1. долина
2. арх. улама, долия (на покрив)

vallum ['væləm]
n лат. ист. крепостен вал, укрепление

valonia [və'louniə]
n чашки на вид жълъд (употребявани за щавене, боядисване, правене на мастило и пр.)

valorize ['væləraiz]
v изкуствено покачвам/поддържам (цени-особ. чрез държавни мерки), валоризирам

valorous ['vælərəs]
a поет. храбър, смел, доблестен, мъжествен

valour ['vælə]
n храброст, смелост, доблест

valse [va:ls,vɔ:ls]
фр. waltz

valuable ['væljuəbl]
I. 1. ценен, скъпоценен, скъп
2. много полезен, ценен
II. n обик. р1 ценности, скъпоценности

valuation [,vælju'eiʃn]
n оценка, преценка, установена цена
she has too high a VALUATION on his abilities тя има прекалено високо мнение за неговите способности

value ['vælju:]
I. 1. ценност, цена, важност, полезност, полза
to learn the VALUE of разбирам цената на/ползата от (нещо)
of VALUE ценен, полезен
2. стойност
to the (total) VALUE of на (обща) стойност
to lose/fall in/go down in VALUE стойността ми се понижава, обезценявам се, прен. загубвам цената/стойността си
entertainment VALUE забавност
food VALUE хранителност
VALUE-added tax данък върху повишението в стойността на даден артикул по време на произвеждането му
3. равностойност, равноценност, еквивалент
to be good VALUE на сметка съм, струвам си парите
to get good VALUE for one's money изкарвам си парите, получавам нещо равностойно на парите си, купувам на сметка
4. значение (на знак)
5. мат. величина
6. муз. продължителност (на нота)
7. точно/пълно значение/смисъл (на дума)
8. изк. съотношение на светлосенките в една картина
out of VALUE твърде светло/тъмно
9. рl стандарти (морални, етични и пр.)
10. биол. дял, категория
11. рl ценности, достоинства (културни и пр.)
II. 1. ценя, оценявам, пресмятам, изчислявам
to VALUE something at оценявам нещо на (стойност)
2. ценя високо, скъпя, имам високо мнение за, придавам значение на
to VALUE oneself on/for something гордея се с нещо

valueless ['væljulis]
a без стойност, неструващ нищо

valuer ['væljə]
n оценител

valuta [və'lju:tə]
n (курс на) валута

valve [vælv]
1. клапа, клапан, вентил
2. бот. преградка (на семенна кутийка)
3. зоол. раковина, черупка (на мида, стрида)
4. анат. клапа (сърдечна и пр.)
5. муз. клапа (на орган, флейта и пр.)
6. рад. (електронна) лампа
7. ост. крило на двукрила/трикрила и пр. врата

valved [vælvd]
a с клапа/клапи

valve-set n лампов приемник

valvular ['vælvjulə]
1. мед. отнасящ се до сърдечните клапи
2. приличен на/функциониращ като клапа

valvulitis [vælvju'laitis]
n възпаление на сърдечните клапи

vamoose [və'mu:s]
v ам. sl. офейквам, духвам, обирам си крушите, избягвам

vamose [və'mous]
v ам. sl. офейквам, духвам, обирам си крушите, избягвам

vamp [væmp]
I. 1. предница на обувка
2. кръпка на обувка
3. набързо скалъпено/скърпено нещо
4. муз. импровизиран акомпанимент
II. 1. слагам нова предница на обувка
2. кърпя, закърпвам, поправям, подновявам
3. скърпвам, изкалъпвам, скопосвам, импровизирам (up)
4. муз. импровизирам акомпанимент (за песен, танц)
III. n разг. съблазнителка, безскрупулна флиртаджийка, жена вамп, авантюристка
IV. 1. съблазнявам, изкушавам, примамвам, впримчвам (мъж)
2. флиртувам, държа се като жена вамп

vampire ['væmpaiə]
1. вампир
2. зоол. вампир (и VAMPIREbat)
3. прен. безскрупулен експлоататор, кръвопиец
4. ам. жена, която безскрупулно експлоатира и разорява любовника си
5. театр. трап

vampirism ['væmpaiərizm]
1. вярване във вампири
2. прояви на човек вампир (прен.)

van ['væn]
I. n авангард (и прен.)
in the VAN of в челните редици на
II. 1. фургон (и luggage/guard's-VAN)
2. покрита кола за пренасяне/превозване, фургон (и removal VAN)
delivery VAN кола за разнасяне на стоки
3. кола за превозване на затворници (и prison/felon's VAN)
4. циганска каруца
III. 1. изпробване на качеството на руда чрез промиване
2. веялка

vanadium [və'neidiəm]
n хим. ванадий

vandal ['vændl]
I. 1. ист. a вандалски
2. n вандал
II. 1. a варварски, вандалски
2. n разрушител на културни ценности, вандал

vandalism ['vændəlizm]
n вандализъм, вандалщина, варварство

vandalize ['vændəlaiz]
v държа се като варварин, постъпвам вандалски, руша културни ценности, обезобразявам природата

Vandyke [væn'daik]
1. картина от Вандайк
2. назъбена ленена/дантелена яка
3. късо подстригана силно заострена брада
4. назъбен/нарязан ръб, (островръх) фестон
5. attr
VANDYKE-brown тъмнокафява боя/цвят

vane [vein]
1. ветропоказател
2. крило на вятърна мелница, перка (на вентилатор, турбина), широката част (на перка, витло)
3. визъор (на нивелир)

vanguard ['vænga:d]
n воен. авангард, прен. преден/челен отряд

vanilla [və'nilə]
n ванилия (растението и подправката)

vanish ['væniʃ]
1. изчезвам внезапно
2. постепенно се загубвам, чезна, изчезвам
to VANISH into space/thin air изгубвам се безследно, изчезвам като дим, изпарявам се
3. мат. превръщам се в нула

vanishing ['væniʃiŋ]
a изчезващ, чезнещ
VANISHING fraction мат. дроб, която се приближава до нула
VANISHING cream козм. бързо попиващ крем
VANISHING point убежна точка на линиите, прен. момент на пълно изчезване

vanity ['væniti]
1. суета, суетност, пустота, външен блясък
VANITY bag/case/box дамска тоалетна чанта/кутия
VANITY Fair прен. панаир на суетата
2. празнота, безполезност, безсмисленост
3. самомнение, славолюбие, тщеславие
4. ам. тоалетна масичка

vanity-bag n дамска чантичка

vanquish ['væŋkwiʃ]
1. побеждавам, надвивам, покорявам, подчинявам
2. преодолявам, превъзмогвам, надмогвам (чувство, страст)

vantage ['va:ntidʒ]
1. предимство, превъзходство (в състезание и пр.)
VANTAGE-ground, point of VANTAGE удобна/изгодна позиция, за отбрана/нападение
2. тенис отбелязване на точка след равен резултат

vantage-ground n удобна позиция, наблюдателен пункт

vapid ['væpid]
1. блудкав, безвкусен, изветрял (за питие и пр.)
2. банален, изтъркан, безинтересен, плосък, скучен, вял, безсъдържателен (за разговор и пр.)

vapidity [və'piditi]
n безвкусност и пр. (вж. vapid)

vaporization [veipərai'zeiʃn]
n образуване на пара, изпаряване

vaporize ['veipəraiz]
v превръщам (се) в пара, изпарявам (се)

vaporizer ['veipəraizə]
n изпарител, пулверизатор

vaporous ['veipərəs]
1. парообразен, във вид на пара, парен, мъглив
2. пълен с пара
3. бързо изпаряващ се, летлив
4. прен. нереален, невеществен, мимолетен, преходен

vapour ['veipə]
I. 1. пара, пари, изпарения, мъгла
2. нещо недействително/невеществено, химера, фантазия, илюзия
3. рl ост. нервна депресия, меланхолия, хипохондрия, истерия
4. attr парен, от пара
VAPOUR trail ав. диря от пара (след самолет), инверсионна следа
II. 1. изпарявам се
2. дрънкам глупости, говоря врели-некипели
3. хваля се, перча се

vapoury ['veipəri]
1. подобен на пара, мъглив, замъглен, неясен
2. унил, паднал духом

vaquero [və'kɛərou]
n мекс. каубой

varangian [və'rændʒiən]
I. ист. a варяжки
II. n варяг

varec ['værek]
n (пепел от) кафяви морски водорасли, от които се получава йод

variability [,vɛəriə'biliti]
n променливост, променчивост, непостоянство

variable ['vɛəriəbl]
I. 1. променлив, променчив, непостоянен, несигурен, на когото не може да се разчита
2. изменяем, изменлив
3. биол. отклоняващ се от типа си (за вид), променящ строежа/функцията си
II. 1. мат. променлива величина
2. мор. променлив вятър
3. мор. рl райони в океана, където ветровете често сменят посоката си

variance ['vɛəriəns]
1. вариране, промяна, разлика, несъгласие, разногласие, спор, препирня, разправия
to be at VARIANCE with something в разрез/противоречие съм с нещо (за теория, становище и пр.)
to be at VARIANCE with someone не съм съгласен с/на различни мнения сме с/във враждебни отношения/скарани сме с някого
2. юр. несъответствие в документи/показания и пр
3. биол. отклонение от типа/вида

variant ['vɛəriənt]
I. 1. различен, различаващ се, по-друг, инакъв
VARIANT reading друга версия/вариант (в ръкопис)
VARIANT spellings правописни варианти
2. променлив, непостоянен, отклоняващ се (от типа и пр.)
II. n вариант, вариантна форма

variation [vɛəri'eiʃn]
1. изменение, видоизменение, промяна, колебание, отклонение, вариране (на температура, цени и пр.)
2. биол. отклонение (от типа)
3. разновидност, вариант, разлика, различие
4. мат., муз. вариация
5. балет соло танц

variational [vɛəri'eiʃnl]
a вариационен

varicella [væri'selə]
n мед. варицела, лещенка

varices вж. varix

varicoloured ['vɛəri,kʌləd]
a разноцветен, пъстър, прен. разнообразен

varicose ['værikous]
a мед. разширен, подут, варикозен (за вена)

varied ['vɛərid]
1. различен
2. разнообразен, изпълнен с разнообразие (за живот, кариера и пр.)
3. променлив (за успех и пр.)

variegate ['vɛərigeit]
v разнообразявам, пъстря, изпъстрям, шаря, нашарвам

variegated ['vɛərigeitid]
a пъстър, изпъстрен, разноцветен, шарен, на (цветни) петна, разнообразен, разностранен (за кариера и пр.)

variegation [vɛəri'geiʃn]
n пъстрота, разноцветност, шареност, разнообразяване, изпъстряне, нашарване

variety [və'raiəti]
1. разнообразие, многообразие, разностранност
for the sake of VARIETY за разнообразие
2. ред, редица, множество
for a VARIETY of reasons по много/по най-различни причини
3. вид, сорт, разновидност (и биол.)
4. attr вариететен, естраден
VARIETY show/entertainment естраден концерт/представление, вариете, водевил, шоу
VARIETY theatre вариететен театър

variety-show n вариете, естрадна програма

variety store [və'raiəti,stɔ:]
n ам. магазин за най-различни дребни/евтини стоки

variform ['vɛərifɔ:m]
a имащ различни форми, разнообразен по форма

variola [və'raiələ]
n мед. едра шарка, сипаница, вариола

variometer [vɛəri'ɔmitə]
n ел., рад., ав. вариометър

variorum [,vɛəri'ɔ:rəm]
1. издание/текст с бележки/коментар от различни хора
2. (издание, съдържащо) различни варианти на един текст

various ['vɛəriəs]
1. разни, различии, няколко, много, редица
VARIOUS people have VARIOUS opinions разни хора, разни мнения
2. разнообразен, разностранен, многостранен

varix ['vɛəriks]
n лат. (pl varices) разширена вена/артерия

varlet ['va:lit]
1. ист. щитоносец, слуга на рицар, паж
2. шег. мошеник, измамник, негодник

varmint ['va:mint]
1. разг. безобразник, пакостник (обик. за дете)
2. the VARMINT разг. лисицата
3. диал. vermin

varnish ['va:niʃ]
I. 1. лак
(nail) VARNISH лак за нокти
2. лъскавина, лустро, шлифовка (и прен.), прикритие, маскировка
II. 1. лакирам
2. лъскам, излъсквам, лустровам, шлифовам (и прен.), замазвам, прикривам

varnishing day ['va:niʃiŋ,dei]
n изк. вернисаж

varsity [va:siti]
1. n разг. университет
2. attr университетски (за спортен отбор и пр.)

vary ['vɛəri]
1. меня (се), променям (се), (видо) изменям (се), варирам, разнообразявам
to VARY directly/inversely as мат. меня се право/обратно пропорционално на
2. муз. въвеждам вариации
3. различавам се
our opinions VARY on this point по този въпрос сме на различни мнения

vas [væs]
n (pl vasa) анат. съд, канал

vascular ['væskjulə]
a бот., биол. съдов, васкуларен
VASCULAR systems съдови системи (кръвоносна, лимфатична и пр.)

vasculum ['væskjuləm]
n (pl vascula) (метална) кутия на ботаник за събиране на растения

vase [va:z]
n ваза
a VASE of flowers ваза с цветя
flower VASE ваза за цветя

vasectomy [və'sektəmi]
n мед. операция за стерилизиране (на мъж)

Vaseline ['væsli:n]
n вазелин

vasomotor [veizou'moutə]
a анат. съдодвигателен, вазомоторен

vassal ['væsəl]
1. ист. васал
2. прен. подчинен, подвластен, роб
3. attr васален, подвластен

vassalage ['væsəlidʒ]
1. ист. положение на васал, васална зависимост
2. прен. зависимост, робство

vast [va:st]
I. 1. обширен, просторен, огромен, необятен
VAST expanse of water необятна водна шир
VAST majority огромно мнозинство
2. широк, пълен, изчерпателен, всестранен
3. разг. голям
II. n поет. шир, простор

vastly ['va:stli]
1. в значителна степен, извънредно, неизмеримо
2. разг. много

vasty ['va:sti]
вж. vast

vat [væt]
I. n голям съд за течности, казан, цистерна, бъчва, вана и пр. (използувани в пивоварството, при боядисване и пр.)
II. v (-tt-) подлагам на някакъв процес, слагам в казан, бъчва и пр

Vatican ['vætikən]
n the VATICAN Ватиканът

vaticinate [və'tisineit]
v пророкувам, предсказвам, предричам

vaudeville ['voudəvil]
n водевил, вариететно представление

vault [vɔ:lt]
I. 1. арх. свод, купол
the VAULT of heaven прен. небесният свод, небето
2. подземен склад, изба, мазе
3. подземно помещение за съхраняване на ценности, трезор
4. подземие, (подземна) гробница
II. v правя във форма на свод, слагам свод/купол над
III. 1. прескачам/подскачам, опирайки се на нещо
to VAULT into the saddle скачам/мятам се на седлото
2. прескачам (порта, ограда и пр.), опирайки се на ръце/тояга (и с over)
IV. n (пре) скачане, (пре) скок

vaulted ['vɔ:ltid]
a сводест, засводен, със свод/сводове

vaulter ['vɔ:ltə]
n човек, който прескача нещо (особ. с овчарски скок)

vaulting horse ['vɔ:ltiŋ,hɔ:s]
n сп. кон (уред за прескачане)

vaunt [vɔ:nt]
I. 1. хваля се (of с) (успех и пр.)
2. хваля, възхвалявам, превъзнасям
II. 1. хвалба, похвала
2. самохвалство

v-day ['vi:'dei]
n ден на победата (във втората световна война)

veal [vi:l]
1. телешко месо
2. attr телешки, от телешко месо

vealy ['vi:li]
a като теле/телешко месо, прен. незрял

vector ['vektə]
I. 1. мат. вектор
attr векторен (за уравнение)
2. ав. курс/направление на самолет/ракета и пр
3. носител/разпространител на зараза/инфекция (паразит и пр.)
II. v направлявам полет (на самолет, ракета и пр.) чрез радиовълни

Veda ['veidə:]
n the Veda (s) (една от) четирите древни свещени книги на индусите, Ведата, Ведите

vedette [vi'det]
1. конен часовой, кавалерийски пост
2. торпеден катер

veep [vi:p]
ам. vice-president

veer [viə]
I. 1. променям постепенно посоката си, обръщам се (за вятър и пр.)
2. обръщам (се) по посока на вятъра (за кораб)
3. мор. отпущам въжета и пр., прен. умело маневрирам
4. променям курса (и прен.)
II. n промяна на посоката/курса, обръщане

veg [vedʒ]
разг. vegetable

vegan ['vi:gən]
n строг/краен вегетарианец

vegetable ['vedʒitəbl]
I. 1. растителен
VEGETABLE oils растителни масла
the VEGETABLE kingdom растително царство, растенията
2. зеленчуков
VEGETABLE dish постно ядене
3. вегетариански
4. прен. безинтересен, монотонен, пасивен (за живот и пр.)
II. 1. зеленчук, зарзават
green VEGETABLEs листни зеленчуци, пресни зеленчуци
2. прен. вегетиращ човек

vegetal [vedʒitl]
1. вж. vegetable
2. vegetative

vegetarian [vedʒi'tɛəriən]
1. вегетарианец
2. attr вегетариански

vegetarianism [vedʒi'tɛəriənizm]
n вегетарианство

vegetate ['vedʒiteit]
1. раста
2. прен. живея празен/еднообразен живот, живуркам, вегетирам

vegetation [vedʒi'teiʃn]
1. растителност, флора, зеленина
2. растеж, растене, поникване, прорастване, кълнене, покълване

vegetative ['vedʒitətiv]
1. растителен, вегетационен
2. физиол. вегетативен
3. прен. вегетиращ, живуркащ

vehemence ['vi:iməns]
n сила, страст, страстност, бурност, увлечение, жар

vehement ['vi:imənt]
a силен, страстен, бурен, яростен, стремителен, стихиен, разпален

vehemently a силно, буйно

vehicle ['vi:ikl]
1. (сухопътно) превозно средство, комуникационно средство
space VEHICLE космически кораб
2. изразно средство
проводник, носител (of, for с ger)
3. разтворител, спойка

vehicular [vi'hikjulə]
1. превозен, транспортен
2. (отнасящ се) за транспорт
3. ам. автомобилен, моторизиран (за транспорт)

veil [veil]
I. 1. воал, воалетка, було, фередже, яшмак, покривало (особ. за глава)
to take the VEIL ставам монахиня, покалугерявам се
2. завеса, перде (и прен.)
to draw a VEIL over something премълчавам/потулвам/скривам нещо
under the VEIL of religion под прикритието на религията
beyond the VEIL отвъдният/оня свят
to pass beyond the VEIL умирам
3. анат., зоол., бот. ципеста обвивка, ципа, було
4. (лека) дрезгавост, пресипналост, прегракналост
5. фот. лека замъгленост, неясност
II. 1. забулвам (се), пребулвам (се), обвивам (се) с було/воал
2. скривам, прикривам, премълчавам, замаскирвам

veiling ['veiliŋ]
1. материя за була/воали
2. було, воал

vein [vein]
1. вена
2. разг. кръвоносен съд, жила
3. бот., зоол. жилка (на листа, крило и пр.)
4. жила, ивица (в дървесина, камък и пр.)
5. геол. жила
6. прен. жилка, склонност, наклонност, влечение, стремеж, тенденция
to be in the (right) VEIN в подходящо настроение/разположен съм (for за)
another remark in the same VEIN още една забележка в същия дух

veined ['veind]
a (покрит) с жили/жилки, набразден (като) с жилки

veinstone ['veinstoun]
n геол. камък/скала с рудна жила

veiny ['veini]
1. с жилки
2. жилест, с издути жили

velar ['vi:lə]
a фон. веларен (за звук)

veld [velt]
n юж. -афр. поле, равнина, пасбище

veldt вж. veld

velitation ['veliteiʃn]
n ост. леко спречкване, спор

velleity [vi'li:iti]
1. смътно желание
2. лека склонност/наклонност

vellum ['veləm]
1. тънък пергамент, велен, ръкопис на велен
2. копирна хартия, паус
3. VELLUM paper веленова хартия
4. тънка телешка и пр. кожа за подвързване на книги

velocipede [vi'lɔsipi:d]
1. стар тип велосипед
2. шег. велосипед
3. детско велосипедче с три колела

velocity [vilɔsiti]
1. скорост, бързина
at the VELOCITY of light/sound, etc. със скоростта на светлината/звука и пр
2. аttr скоростен, за скорост
VELOCITY gauge скоростомер
3. рад. честота

velour [və'luə]
1. велур (от коприна, коприна и памук), филц
2. attr велурен, филцов

velours [və'luə]
1. велур (от коприна, коприна и памук), филц
2. attr велурен, филцов

velum ['vi:ləm]
1. анат. мекото небце
2. бот., зоол. ципа, мембрана

velvet ['velvit]
I. 1. кадифе
2. памучно кадифе, велвет
3. sl. полза, печалба
to be on VELVET успехът/победата ми e сигурна, преуспявам материално
4. мъхеста кожа, покриваща растящ еленов рог
II. 1. от/като кадифе
2. кадифен, мек като кадифе
with VELVET gloves меко, леко, внимателно
an iron hand in a VELVET glove прен. добре прикрита бруталност

velveteen [velvi'ti:n]
1. памучно кадифе
2. дефтин, бархет
3. рl панталони/дрехи от памучно кадифе

velvety ['velviti]
a (мек и гладък) като кадифе

vena ['vi:nə]
n (pl vinae) лат. анат. вена

venal ['vi:nl]
1. продажен, подкупен
2. користен, користолюбив

venality [vi:'næliti]
1. продажност, подкупност
2. користолюбива постъпка/подбуда

venation [vi'neiʃn]
n жилки по листо/по крило на насекомо

vend [vend]
1. юр. продавам
2. предлагам за продан дребни стоки
VENDing machine автомат за продажба на дребни стоки (цигари, шоколад и пр.)

vendee [ven'di:]
n юр. купувач

vender ['vendə]
1. продавач, амбулантен търговец (обик. в съчет.)
match VENDER продавач на кибрит
newsVENDER вестникопродавец и пр
2. vending machine (вж. vend 2.)

vendetta [ven'detə]
n вендета, кръвно отмъщение, прен. дълбока и трайна вражда

vendor ['vendə]
1. продавач, амбулантен търговец (обик. в съчет.)
match VENDOR продавач на кибрит
newsVENDOR вестникопродавец и пр
2. vending machine (вж. vend 2.)

veneer [vi'niə]
I. 1. покривам/облицовам с фурнир
2. придавам външен блясък на, замазвам, прикривам, замаскирвам
II. 1. фурнир
2. облицовка
3. замазка
4. лъскавина, политура, външен блясък, лустро, шлифовка (и прен.)

veneering [vi'niəriŋ]
1. полиране, лакиране, лакировка (и прен.)
2. материали за полиране/лакиране

venepuncture ['veni,pʌŋktʃə]
n мед. пробиване на вена за слагане на интравенозна инжекция

venerable ['venərəbl]
1. почитан, уважаван, внушаващ респект, многоуважаем, достопочтен
2. древен, многовековен, разг. стар

venerate ['venəreit]
v благоговея пред, почитам, уважавам, тача

veneration [venə'reiʃn]
n дълбока почит, благоговение

venerator n почитател

venereal [vi'niəriəl]
1. полов
2. венерически (за болести и пр.)
VENEREAL remedies лечебни средства за венерически болести

venereologist [viniəri'ɔlədʒist]
n специалист по венерически болести, венеролог

venereology [viniəri'ɔlədʒi]
n мед. венерология

venesection ['venisekʃn]
n мед. рязане на вена за пускане на кръв и пр

Venetian [vi'ni:ʃn]
I. a венециански
VENETIAN blind жалузи
VENETIAN pearl изкуствен бисер
II. n венецианец

vengeance ['vendʒəns]
n отмъщение, мъст
to take/inflict VENGEANCE on/upon отмъщавам си на
to swear VENGEANCE against заклевам се, че ще (си) отмъстя на
with a VENGEANCE разг. здравата, яката, прекалено, в пълния смисъл на думата, безспорно
this is punctuality with a VENGEANCE това се казва/е точност

vengeful ['vendʒful]
a отмъстителен

venial ['vi:niəl]
1. извинителен, извиним, простим
2. дребен (за грешка, прегрешение), рел. малък, не смъртен (за грях)

venipuncture вж. venepuncture

venisection вж. venesection

venison ['venisn]
n еленово/сърнешко месо

venom ['venəm]
1. отрова (на змия, скорпион и пр.)
2. прен. отрова, злъч, злоба, злина

venomous ['venəməs]
1. отровен (за змия и пр.)
2. зъл, злъчен, злобен

venose ['vi:nous]
a бот. с многобройни/издути жилки, жилест

venous ['vi:nəs]
1. физиол. венозен (за кръв)
2. venose

vent [vent]
I. 1. отвор, дупка, цепка, цепнатина (за влизане на въздух)
2. комин, бойница, амбразура, мазгал, отдушник
3. клапа (на духов инструмент)
4. цепка (на гърба на палто, сако, пола)
5. анат. заден отвор (на риба, птица и пр.)
6. прен. отдушник, простор
to give VENT to давам израз/воля на, изливам (гнева, възмущението си и пр.)
to give VENT to a sigh изпускам въздишка, въздъхвам
to find a VENT in намирам отдушник в
II. 1. пробивам отвор/дупка в, служа за отвор/отдушник/отвод
2. изпускам, изтласквам
3. давам израз/воля на, изливам
to VENT one's anger on изливам яда си върху
she VENTed herself in a torrent of tears тя намери отдушник в поток от сълзи/избухна в неудържим плач
4. излизам на повърхността, за да поема въздух (за видра и пр.)

ventage ['ventidʒ]
1. отдушник
2. клапа (на духов инструмент)

venter ['ventə]
1. анат. зоол. корем
2. юр. утроба, майка
by one VENTER едноутробен
a son by/the son of another VENTER син от друга майка

vent-hole ['venthoul]
n отдушник, дупка за процеждане на въздух, пушек, светлина и пр

ventiduct ['ventidʌkt]
n шахта за проветряване

ventil ['ventil]
n муз. клапа на духов инструмент, вентил

ventilate ['ventileit]
1. проветрявам
2. мед. пречиствам кръв (чрез дишане и пр.)
3. подлагам на разискване, обсъждам, разяснявам
4. излагам, правя публично достояние

ventilation ['ventileiʃn]
1. проветряване, проветрение, вентилация
2. разискване, обсъждане, разясняване
3. attr вентилационен

ventilative ['ventilətiv]
a проветрителен, вентилационен

ventilator ['ventileitə]
n вентилатор

vent-peg ['ventpeg]
n канела, чеп, запушалка (на бъчва и np.)

vent-plug ['ventplʌg]
вж. vent-peg

ventral ['ventrəl]
1. анат. коремен
2. бот. намиращ се на предната/долната повърхност

ventricle ['ventrikl]
n анат. кухина, камера на сърцето

ventriloquism [,ven'trilɔkwizm]
n говорене чрез стомаха, вентрилоквизъм

venture ['ventʃə]
I. 1. рискована/опасна работа/постъпка, риск, авантюра
at a VENTURE напосоки, наслука, на късмет
2. търговска спекулация
3. рискувана сума, заложени пари
II. 1. смея, посмявам, дръзвам, осмелявам се, решавам се, позволявам си
to VENTURE an opinion осмелявам се да изкажа мнение
not to VENTURE near не смея да припаря до
to VENTURE on a perilous journey предприемам опасно пътуване
to VENTURE (on) a remark позволявам си да забележа
2. рискувам, поставям на карта, залагам
nothing VENTURE nothing gain/have/win който рискува, той печели
will you VENTURE on a slice of my cake? ще опиташ ли едно резенче от моя кейк?

venturer ['ventʃərə]
n човек, който се занимава с рисковани сделки

venturesome ['ventʃəsəm]
1. готов на риск, смел, дързък, решителен
2. рискован, свързан с риск

venturous ['ventʃərəs]
1. готов на риск, смел, дързък, решителен
2. рискован, свързан с риск

venue ['venju:]
1. юр. съдебен окръг (в който ще се гледа дело)
to change the VENUE предавам дело за разглеждане в друг окръг, прен. променям мястото на действието, измествам спора на друга плоскост
2. място за срещи (особ. политически, спортни), сборище

Venus ['vi:nəs]
1. мит., астр. Венера
2. VENUS's flytrap насекомоядно растение (Dionaea muscipula)
3. красива жена, красавица
4. плътска любов/желание

veracious [və'reiʃəs]
a верен, точен, истинен, правдив, честен

veracity [və'ræsiti]
n истинност, правдивост, честност

veranda [və'rændə]
n веранда, чардак

verandah [və'rændə]
n веранда, чардак

verb [və:b]
n глагол

verbal ['və:bl]
I. 1. словесен, езиков
2. устен (за съобщение, договор, показания и пр.)
3. буквален, дословен (за превод и пр.)
4. глаголен, отглаголен
VERBAL noun отглаголно съществително
5. дипл. вербален (за нота)
II. 1. отглаголно съществително/прилагателно
2. устно изявление/твърдение (особ. пред полицията)

verbalism ['və:bəlizm]
1. устно, обик. многословно изразяване, многословие
2. педантизъм, буквоядство

verbalist ['və:bəlist]
1. педант, буквоядец
2. човек, който умее добре да използва думите

verbalize ['və:bəlaiz]
1. превръщам в глагол (друга част на речта)
2. изразявам с думи, давам устен израз на
3. многословен съм

verbally ['və:bəli]
1. устно
2. словом
3. дума по дума

verbatim ['və:beitim]
I. adv дословно, дума по дума
II. a дословен, предаден/преписан дума по дума

verbena [və:'bi:nə]
n бот. върбинка

verbiage ['və:biidʒ]
n многословие, пустословие

verbose [və:'bous]
a многословен, празнословен

verbosity [və:'bɔsiti]
n многословие, празнодумие

verdancy ['və:dənsi]
1. зеленина, зелен цвят (на ливада и пр.)
2. незрялост, неопитност

verdant ['və:dənt]
1. зелен, свеж, злачен
2. незрял, неопитен, зелен

verdict ['və:dikt]
1. решение
присъда (на жури), sealed VERDICT писмено решение на жури, предадено на секретаря на съда
special VERDICT решение, в което са изложени фактите и доказателствата и се предоставя на съда да се произнесе
to bring in/return a VERDICT of guilty/not guilty юр. признавам за виновен/невиновен
2. мнение, преценка, решение, присъда
to pass a VERDICT on изказвам мнение по, съдя
the VERDICT of the people думата на народа
the popular VERDICT общото мнение
the doctor has not yet given his VERDICT докторът не се e произнесъл още
my VERDICT differs from yours аз не мисля като вас, на друго мнение съм

verdigris ['və:digris]
n зелен меден окис
covered with VERDIGRIS зеленясъл (за метал)

verdure ['və:dʒə]
1. зеленина, злак, листа, листак, шума
2. свежест, младост

verdurous ['və:dʒərəs]
a зелен, злачен

verge [və:dʒ]
I. 1. край, предел
граница (и прен.), on the VERGE of пред (прага на) (гибел и пр.)
he is on the VERGE of seventy той отива към седемдесетте
she was on the VERGE of betraying her secret тя за малко щеше да издаде тайната си
2. ивица трева (около леха, край път и пр.)
3. арх. връх на заострен покрив, стълб, колона
4. жезъл (като символ на длъжност)
II. 1. клоня, приближавам се, отивам (to, towards към)
the sun is VERGEing towards the horizon слънцето клони към хоризонта/към заник
2. to VERGE on гранича с, приближавам се до, наближавам
the path VERGEs on the edge of a precipice пътеката достига до ръба на пропаст
he is verging on forty той наближава четиридесетте
to VERGE on disaster пред бедствие/гибел съм

verger ['və:dʒə]
1. носител на жезъл (при процесии)
2. (заместник-) ректор на университет и пр
3. църковен слуга, клисар

veridical [vi'ridikl]
1. истински, истинен, верен, правдив
2. псих. отговарящ/съответствуващ на действителността, неилюзорен

veriest ['veriist]
a най-голям, краен, абсолютен

verifiable ['verifaiəbl]
a проверим, удостоверим

verification [,verifi'keiʃn]
1. проверка
2. потвърждение, потвърждаване, доказателство

verify ['verifai]
1. проверявам
2. потвърждавам
3. изпълнявам (обещание)
4. юр. давам показания под клетва, удостоверявам истинността на (нещо), подкрепям (с доказателства)

verily ['verili]
adv ост. наистина

verisimilar [veri'similə]
a правдоподобен, вероятен

verisimilitude [,verisi'militju:d]
n правдоподобност, вероятност
VERISIMILITUDE is not truth правдоподобността не е доказателство

veritable ['veritəbl]
a истински, същински

verity ['veriti]
1. истинност, достоверност (на твърдение и пр.)
2. основна истина, установен факт
in all VERITY наистина

verjuice ['və:dʒu:s]
1. (кисел) сок от незрял плод
2. кисело изражение, неприветливост, рязкост

vermeil ['və:meil]
1. vermilion
2. позлатен/посребрен метал
3. яркочервен цвят

vermicelli n фиде

vermicide ['və:misaid]
вж. vermifuge

vermicilli [və:mi'seli]
n фиде

vermicular [və:'mikjulə]
вж. vermiform

vermiform ['və:mifɔ:m]
a анат. червеобразен
VERMIFORM appendix червеобразен израстък, апендикс

vermifuge ['və:mifjudʒ]
n противоглистно средство

vermilion [və:'miliən]
I. 1. живачен сулфид, използуван като багрилно вещество, киновар, цинобър
2. яркочервен цвят
3. attr яркочервен, ален
II. v боядисвам яркочервено

vermin ['və:min]
1. n обик. събир. вредни животни/насекоми, вредители, паразити
2. прен. паплач, сган

verminous ['və:minəs]
1. който e пълен с/има паразити (въшки, бълхи и пр.)
2. който се предава чрез/причинява от паразити
3. отвратителен, гаден, гнусен, ам. вреден

vermouth ['və:məθ]
n вермут

vernacular [və'nækjulə]
I. 1. народен, роден (за език)
2. написан на народен/роден език
3. местен (за говор)
VERNACULAR poet поет, който пише стихове на местен говор/диалект
4. характерен за дадена област (за архитектура и пр.), ендемичен
II. 1. роден/народен език
2. местен говор, диалект
3. жаргон на дадена професия
4. шег. ругатни

vernacularism [və'nækjulərizm]
n местна дума/израз/идиом

vernal ['və:nəl]
1. пролетен
2. VERNAL grass бот. миризливка (Anthoxanthum odoratum)
3. свеж, младежки

vernalization [,və:nəlai'zeiʃn]
n агр. яровизация

vernation [və:'neiʃn]
n бот. разположение на листата в пъпка

vernier ['və:niə]
n тех. нониус

veronal ['verənəl]
n фарм. веронал

veronese [,verə'ni:z]
I. a веронски
II. n жител на Верона, веронец

veronica [və'rɔnikə]
1. бот. великденче, вероника
2. църк. кърпа с изображение на лика на Христос

verruca [ve'ru:kə]
n (pl-cae) мед., зоол., бот. брадавица, израстък

versant ['və:sənt]
1. склон
2. наклон, полегатост

versatile ['və:sətail]
1. многостранен, всестранен, прен. гъвкав, подвижен, пъргав
VERSATILE genius разностранен гений
VERSATILE writer плодовит писател, пишещ в различни жанрове
2. променлив, колеблив, несигурен, непостоянен
3. бот., зоол. движещ се и напред, и назад
4. подходящ/използваем за различни цели

versatility [və:sə'tiliti]
1. многостранност, прен. гъвкавост, подвижност, пъргавост
2. променливост, колебливост, несигурност

verse [və:s]
I. 1. стих, стихотворна форма, стихосложение
in VERSE в стихове
2. строфа
3. номерирано поделение на глава в библията
4. солова част от черковен химн
5. attr стихотворен, написан в стихове
II. 1. изразявам в стихотворна форма
2. пиша стихове
III. v запознавам подробно (in с)
обучавам (in в)

versed [və:st]
a опитен, изкусен
компетентен (in в, по)

verse-monger ['və:s'mʌngə]
n стихоплетец

verset ['və:sit]
n муз. кратка прелюдия/интерлюдия (за орган)

versicoloured ['və:sikʌləd]
1. пъстроцветен, шарен
2. с менящи се цветове

versification [,və:sifi'keiʃn]
1. стихосложение, прозодия
2. преработване в стихотворна форма/в стихове

versify v преработвам в стихове

version ['və:ʃn]
1. версия, редакция, текст
2. превод
3. вариант
4. мед. обръщане на плода в матката за улесняване на раждането

vers libre [və:'li:br]
n фр. лит. свободен стих

verso ['və:sou]
1. лявата страница на отворена книга
2. обратната страна (на монета, медал)

verst [və:st]
n рус. верста

versus ['və:səs]
1. юр., сп. срещу, против
2. в сравнение/контраст с, в противовес на

vert [və:t]
I. n юр., ист. (право на сеч на) горска шума/зеленина
II. n хер. зелен цвят

vertebra ['və:tibrə]
n (pl-brae) гръбначен прешлен
pl гръбначен стълб

vertebral ['və:tibrəl]
a гръбначен
VERTEBRAL column гръбначен стълб, гръбнак

vertebrate ['və:tibrət]
I. a гръбначен
II. n гръбначно животно

vertebration [və:ti'breiʃn]
1. образуване/делене на прешлени
2. прен. здравина, якост, устойчивост

vertex ['və:teks]
1. връх (особ. геом.)
2. анат. върхът на черепа, теме
3. астр. зенит

vertical ['və:tikl]
I. 1. отвесен, вертикален
2. анат. отнасящ се до върха на черепа, теменен
VERTICAL union професионален съюз, обхващащ работниците във всички процеси на даден отрасъл
II. n вертикал, отвес
out of the VERTICAL наклонен, невертикален

verticil ['və:tisil]
n бот. пръстеновидно наредени/разположени листа и пр

vertiginous [və:'tidʒinəs]
1. шеметен, причиняващ замайване
2. замаен, зашеметен, страдащ от виене на свят
to feel VERTIGINOUS вие ми се свят, чувствувам се замаян
3. въртящ се, виещ се
VERTIGINOUS current водовъртеж

vertigo ['və:tigou]
n замайване, виене на свят, световъртеж

vervain ['və:vein]
вж. verbena

verve [və:v]
n живост, сила, енергия, замах, ентусиазъм

vervet ['və:vit]
n вид юж. -аф. маймуна

very ['veri]
I. 1. много (с adv, a)
VERY good много добър, добре, съгласен съм
VERY well (много) добре, хубаво, съгласен съм
VERY tall много висок
VERY many много, мнозина
I was VERY much/разг. VERY surprised/annoyed бях много изненадан/раздразнен
2. за усилване, при превъзходна степен
the VERY best/the VERY last thing I can do (наистина) най-доброто/последното нещо, което мога да направя
he came the VERY next day той дойде още на другия ден
we did our VERY utmost направихме всичко, което можахме, при тъждественост, противоположност
the VERY same/opposite точно същото/тъкмо обратното
в съчет. с own
my VERY own мой собствен, само мой
you may keep it as your VERY own можеш да си го задържиш, твое си e
not VERY не много, не особено
II. 1. същ, същински, истински, пълен, съвършен
she is the VERY picture of her mother тя e същинска майчичка, прилича съвсем на майка си
the veriest simpleton knows it и най-големият глупак знае това
he could not, for VERY shame, refuse от кумова срама не можа да откаже
the VERY shame of it! какъв срам! срамота! безобразие! in VERY truth/deed наистина, действително, без съмнение
2. самият
the VERY thing I wanted точно това, което ми трябва
this is the VERY spot I found it on точно тук/ей тук на го намерих
the VERY idea! представяш ли си! come here this VERY minute ела тук веднага
the VERY stones cry out дори и камъните крещят

very light ['veri,lait]
n воен. сигнална/осветителна ракета Вери

vesica ['vesikə]
1. анат., зоол. мехур (особ. nuкочен)
2. изк. елипсовиден ореол (и VESICA piscis/piscium)

vesicant ['vesikənt]
a, n мед. (газ и пр.) причиняващ изприщване/мехури

vesicate ['vesikeit]
v мед. причинявам изприщване/мехури

vesicle ['vesikl]
1. анат. торбичка, киста, сак, белодробна алвеола
2. пъпчица, мехурче
3. геол. кухина в скала

vesper ['vespə]
1. звезда вечерница, Венера
2. рl църк. вечерня
3. поет. вечер
4. камбанен звън за вечерня (и VESPER bell)

vespertine ['vespətain]
1. вечерен
2. бот. който се разтваря вечер (за цвят)
3. нощен (за птица)
4. астр. който се спуска към хоризонта при залез слънце/залязва надвечер

vespiary ['vespiəri]
n гнездо на оси

vessel ['vesl]
1. съд, съдина
leaky VESSEL прен. недискретен човек, дърдорко
weak VESSEL библ. несигурен/ненадежден човек
the weaker VESSEL библ. жената
chosen VESSEL богоизбраник
VESSELs of wrath библ. съсъди на гнева, тирани
2. плавателен съд, кораб
3. анат. съд, канал
blood VESSEL кръвоносен съд

vest [vest]
I. 1. ам. търг. жилетка
2. долна риза, фланела, потник
3. жабо/пластрон на рокля
4. ост. дреха, облекло
II. 1. прен. обличам
to VEST someone with power обличам някого във/давам някому власт
to VEST rights in someone давам права на някого
to VEST someone with rights in an estate давам някому права върху имот
to VEST all one's hopes in възлагам всичките си надежди/осланям се/разчитам на
2. ост. обличам
3. to VEST in преминавам/намирам се във владение на

Vesta ['vestə]
n (восъчен) кибрит

vestal ['vestl]
I. a девствен, целомъдрен, непорочен
VESTAL virgin весталка
II. 1. весталка
2. непорочна жена, монахиня

vested ['vestid]
a законен, неотемен
VESTED rights юр. неотемни/безусловни права
VESTED interests законно придобити имуществени права, капиталовложения, корпорации, монополи

vestee [ve'sti:]
вж. vest

vestiary ['vestiəri]
1. дрешник
2. облекло, дрехи

vestibule ['vestibju:l]
1. вестибюл, хол
2. преддверие, антре, коридор, трем, пруст
VESTIBULE train влак, чиито вагони са съединени със закрити коридори/платформи
3. анат. преддверие, трем

vestibule school ['vestibju:l'sku:l]
n ам. производствена школа, заводско училище/школа

vestige ['vestidʒ]
1. следа, диря, белег, признак, знак, частица, капка, капчица
not a VESTIGE of ни помен/следа от, ни капка
not a VESTIGE of evidence абсолютно никакви улики/доказателства
2. ост. следа от стъпка
3. биол. рудиментарен орган, рудимент

vestigial [ve'stidʒiəl]
и закърнял, изроден, атрофиран (особ. за орган и пр.), рудиментарен

vestment ['vestmənt]
1. одежда (и църк.)
2. покривка за олтар

vest-pocket ['vest,pɔkit]
1. джоб на жилетка
2. attr джобен, съвсем малък/дребен
VEST-POCKET camera миниатюрен фотоапарат
VEST-POCKET park съвсем мъничък парк

vestry ['vestri]
1. църк. ризница, вестиарий, църковна канцелария
2. енорийско събрание (и common/general/ordinary VESTRY)
енорийски съвет (и select VESTRY)

vestryman ['vestrimən]
n енорийски налогоплатец, член на енорийски съвет

vesture ['vestʃə]
I. 1. одеяние, облекло
2. покривало
II. 1. обличам
2. покривам

vet [vet]
I. n разг. ветеринарен лекар, ветеринар
II. n ам. разг. ветеран
III. 1. v (-tt-) вет. преглеждам, лекувам (животно)
2. прен. преглеждам, разглеждам, проучвам, проверявам (ръкопис, уред, кандидат и пр.)
3. разг., шег. преглеждам, лекувам (човек)

vetch [vetʃ]
1. n бот. фий (Vicia sativa)
2. секирче (Lathyrus) (и vetchling)

veteran ['vetərən]
1. ветеран (и прен.)
2. ам. бивш/демобилизиран фронтовак/военнослужещ
3. attr стар, опитен, врял и кипял, многогодишен, дълголетен
VETERAN car стар модел кола (отпреди 1916 г.)

veterinarian [vetəri'nɛəriən]
n ветеринарен лекар

veterinary ['vetərinəri]
I. a ветеринарен
VETERINARY surgeon ветеринарен лекар
II. n ветеринарен лекар, ветеринар

veto ['vi:tou]
I. n (pl-es) (право на) вето, забрана, запрещение, отхвърляне
to put a/one's VETO on налагам вето на, забранявам, отхвърлям
to exercise the VETO упражнявам/използвам правото си на вето
II. v налагам вето на, забранявам, отхвърлям (законопроект, резолюция и пр.)

vex [veks]
1. дразня, раздразвам, досаждам, сърдя, разсърдвам, ядосвам
to be VEXed сърдит съм, яд ме е (at, with на)
how VEXing! колко неприятно/досадно
2. поет. безпокоя, вълнувам
3. ост. опечалявам, наскърбявам, натъжавам
4. поет. вълнувам (море)
5. разисквам продължително, споря до безкрайност
VEXed question труден/много разискван проблем
6. озадачавам, обърквам

vexation [vek'seiʃn]
1. дразнене, раздразване, разсърдване, ядосване, раздразнение, досада, яд
2. неприятност, досадно нещо

vexatious [vek'seiʃəs]
1. дразнещ, досаден, мъчителен
2. свързан с/създаващ неприятности/неудобство, противен
3. юр. неоснователен, целящ единствено да дразни/тормози ответника

vexed a спорен, много разискван (за въпрос)

via [vaiə]
1. през (град. държава и пр.)
2. разг. с (превозно средство)
3. чрез, посредством
to send a letter VIA one's secretary изпращам писмо чрез секретаря си

viability [vaiə'biliti]
1. жизнеспособност
2. приложимост

viable ['vaiəbl]
1. жизнеспособен
2. изпълним, осъществим, приложим (за план и пр.)

viaduct ['vaiədʌkt]
n виaдукт

vial ['vaiəl]
n мускал, шишенце, стъкълце
to pour out VIALs of wrath on изливам гнева си върху, отмъщавам си на

via media ['vaiə'mi:diə]
n лат. среден път, умерен курс

viands ['vaiəndz]
n pl хранителни припаси, провизии, храна

viaticum [vai'ætikəm]
1. пътни и дневни
2. провизии за из път
3. църк. последно причастие

vibes [vaibz]
1. n pl разг. vibraphone
2. vibrations

vibrant ['vaibrənt]
1. трептящ, вибриращ, звънлив
peзониращ (за звук)
2. изпълнен с живот/жизненост, бликащ от енергия, пращящ от здраве
3. треперещ (от вълнение и пр.) (with)
4. звучен (за глас)

vibraphone ['vaibrəfoun]
n муз. вибрафон

vibrate ['vaibreit]
1. трептя, вибрирам
2. треперя, трепкам, туптя, тупам
3. люлея се (за махало и прен.), колебая се
4. клатя, люлея, движа
5. отмервам (секунди и пр.)
6. (продължавам да) звуча (в ушите, паметта)
7. откликвам, проявявам отзивчивост
8. колебая се

vibration [vai'breiʃn]
1. вибрация, трептене, трепкане
forced/free VIBRATION тех. принудително/свободно трептене
2. треперене, тупане, тупкане, туптене
3. люлеене

vibrato [vi:'bra:tou]
n муз. вибрато

vibrator [vai'breitə]
n тех. вибратор

vibratory [vai'breitəri]
1. вибриращ, трептящ, причиняващ трептене, вибрационен
2. люлеещ се
3. колебаещ се

vibrio ['vibriou]
n (pl vibriones) биол. вибрион

viburnum [vai'bə:nəm]
n бот. калина

vicar ['vikə]
n викарий, свещеник, пастор, наместник
lay VICAR псалт
VICAR of (Jesus) Christ папата
the VICAR of Bray безпринципен човек, ренегат, приспособленец

vicarage ['vikəridʒ]
n жилище/служба на свещеник

vicar general ['vikə,dʒenərəl]
n архиерейски наместник

vicarial [vai'kɛəriəl]
a викарски, пасторски

vicarious [vai'kɛəriəs]
1. направен/извършен заради/вместо друг
VICARIOUS suffering страдание, понесено вместо друг/вместо виновника
VICARIOUS punishment наказание за чужди грехове/по чужда вина
VICARIOUS sacrifice изкупителна жертва
2. косвен, чужд, не свой
VICARIOUS pleasures преживени/изживени косвено чужди радости/удоволствия
to live by VICARIOUS labour живея от чужд труд
3. делегиран (за власт, права)
VICARIOUS ruler наместник
4. заместващ (някого, нещо)
5. физиол. изпълняващ функцията на друг орган

vicariously a по делегация, вместо някого другиго

vice [vais]
I. 1. порок, поквара
he has no redeeming VICE той e прекален светец
2. недостатък, недъг, дефект
3. лош нрав (на кон, куче и пр.)
4. лит., театр. the VICE олицетворение на порока в средновековните комедии, клоун
II. 1. тех. менгеме
as firm as a VICE здраво стегнат/закрепен, неподвижен
2. силно стискане при ръкуване
III. v слагам/стягам/стискам (като) в менгеме
IV. n разг. заместник (на президент и пр.)
V. prep лат. на мястото на

vice-admiral ['vaisædmirəl]
n вицеадмирал

vice-chairman ['vais'tʃɛəmən]
n заместник-председател, подпредседател

vice-chancellor ['vais'tʃa:nsələ]
1. вицеканцлер
2. заместник-ректор по административната част

vice-consul ['vais'kɔnsəl]
n заместник/изпълняващ длъжността на консул, вицеконсул

vice-dean ['vais'di:n]
n заместник-декан

vicegerent ['vais'dʒerənt]
n заместник, пълномощник

vice-governor ['vais'gʌvənə]
n вицегубернатор, заместникуправител

vice-king ['vais'kiŋ]
вж. viceroy

vicennial [vais'eniəl]
1. двадесетгодишен
който трае/продължава 20 години
2. който става/се провежда всеки 20 години

vice-president ['vais'prezidənt]
1. заместник министърпредседател
2. заместник-председател, подпреседател, вицепрезидент

vice-regal ['vais'ri:gl]
a вицекралски

vicereine ['vaisrein]
1. жена на вицекрал
2. жена вицекрал

viceroy ['vaisrɔi]
n вицекрал

vice squad ['vais'skwɔd]
n полицейски отряд за борба с проституцията, комарджийството и др. незаконни деяния

vice versa ['vaisi'və:sə]
adv лат. обратно
to call black white and VICE VERSA наричам бялото черно и обратно (черното бяло)
he blames his wife and VICE VERSA той обвинява жена си и обратно (тя него)

Vichy ['vi:ʃi]
n VICHY (water) минерална вода от гр. Виши

vicinage ['visinidʒ]
1. съседство
2. околност (и)
3. съседски отношения

vicinal ['visinl]
1. съседен
2. местен, локален
VICINAL road междуселски път

vicinity [vi'siniti]
1. околност (и), район, близост
in the VICINITY of близо до, около, в околността/района на
2. близост, родство (to с)

vicious ['viʃəs]
1. порочен, лош, покварен
VICIOUS pratices мошеничества, разврат
2. неправилен, погрешен, дефектен
VICIOUS argument несъстоятелен довод
3. зъл, злобен, злостен, проклет, гневен, яростен, ожесточен
4. зъл, упорит, с лош нрав (за кон)
5. ужасен, нетърпим (за болка, време и пр.)
VICIOUS headache страшно главоболие

vicious circle ['viʃəs,sə:kl]
n омагъосан/порочен кръг

vicissitude [vi'sisitju:d]
1. превратност, (рязка) промяна
2. поет. смяна, редуване

victim ['viktim]
n жертва, пострадал (на/от война, бедствие, нещастен случай и пр.)
to be the VICTIM of жертва съм на
to fall (a) VICTIM to, to become the VICTIM of ставам жертва на
to die a VICTIM to умирам от

victimization [viktimai'zeiʃn]
1. мъчене, измъчване
2. мамене, измамване, излъгване, изиграване, изхитряване
3. гонене, преследване, уволнение (особ. по политически причини)

victimize ['viktimaiz]
1. мъча, измъчвам
2. мамя, измамвам, изигравам, изхитрям
3. гоня, преследвам, уволнявам (особ. по политически причини)

victor ['viktə]
1. победител
2. attr победоносен
VICTOR nations страни победителки

Victoria [vik'tɔ:riə]
1. лека двуместна карета
2. бот. виктория регия (огромна водна лилия) (и VICTORIA lily)
3. вид питомен гълъб
4. вид едра сочна слива

Victorian [vik'tɔ:riən]
I. a викториански, от епохата на кралица Виктория
II. n викторианец, писател от епохата на кралица Виктория (1837-1901 г.)

victoriana ['viktɔri'a:nə]
n pl произведения, характерни за викторианската епоха

victorious [vik'tɔ:riəs]
a победен, победоносен, който е победил
VICTORIOUS army армия победителка
to be VICTORIOUS over побеждавам

victory ['viktəri]
1. победа
2. VICTORY gardens частни зеленчукови градини, обработвани през и след Втората световна война

victress ['viktris]
ж. р. от victor

victual ['vitl]
I. n обик. pl хранителни продукти, провизии, продоволствие, храна
II. 1. продоволствувам (се), снабдявам (се) /запасявам (се) с хранителни продукти
2. храня се, ям

victualler ['vitlə]
1. доставчик на хранителни продукти, гостилничар
licensed VICTUALLER гостилничар, който има разрешение да продава спиртни напитки
2. продоволствен кораб

vicufta [vi'ku:njə]
1. юж. -ам. животно от рода на ламите
2. вълна/плат от вълната на това животно

vide ['vaidi]
v imp лат. виж
VIDE supra/infra виж/погледни по-горе/по-долу

videlicet [vi'di:liset]
adv (съкр. viz) (чете се обик. като namely) т. е., сиреч, именно

video ['vidiou]
1. ам. телевизия
2. attr телевизионен

videophone [vidiou'foun]
n видеотелефон

video-recording ['vidiouri'kɔ:diŋ]
n видеозапис

video-tape ['vidiou'teip]
I. n лента за видеозапис
II. v правя видеозапис

vie [vai]
v състезавам се, съревновавам се, съпернича (with someone in something с някого по/в нещо)

Viennese [vie'ni:z]
I. a виенски
II. n виенчанин

Vietnamese [vietnə'mi:z]
I. a ветнамски
II. n виетнамски език

view [vju:]
I. 1. гледка, изглед, вид, илюстрована картичка
2. гледане, зрително поле, кръгозор
at one VIEW с един поглед
in VIEW които се вижда/предвижда/предстои
the end in VIEW целта, която се преследва
in full VIEW of пред очите/погледа на, пред самия
to come in VIEW of виждам, съзирам, пред очите ми се открива, бивам видян/съзрян от
to come into VIEW появявам се, задавам се, изниквам, възниквам
to burst on someone's VIEW изпречвам се пред (очите на) някого
to keep in VIEW не изпyскам от очи, имам предвид
to pass from someone's VIEW скривам се от погледа на
3. представа, идея
to form a clear VIEW of съставям си ясна представа за
4. възглед, мнение, схващане, гледище (on)
in my VIEW според мен, по мое мнение
to take the VIEW that на мнение съм/смятам, че
to take a dim/poor VIEW of не вярвам, че ще излезе нещо от, гледам скептично/неодобрително на
to take the short VIEW мисля само за настоящето, проявявам късогледство
to take the long VIEW гледам/виждам нещата в перспектива
to meet/fall in with someone's VIEWs съгласен съм с, приемам мнението/идеите и пр. на някого
to take a different/grave/light/sober, etc. VIEW of гледам по-иначе/сериозно/леко/трезво и пр. на
to hold extreme VIEWs имам крайни възгледи, вземам крайни становища
5. намерение, план, помисъл, замисъл
in VIEW of предвид на, поради
with a/the VIEW of, with a VIEW to c оглед на, с надежда/цел да, за да (с ger)
6. преглед, разглеждане, обзор
on VIEW изложен за разглеждане/на показ и пр.
private VIEW закрита изложба (само за поканени), изложба на картини от частна колекция
7. юр. оглед
8. изглед, гледка, поглед
front VIEW фасада, лице
II. 1. гледам, разглеждам, съзерцавам
an order to VIEW позволение за разглеждане (на обявена за продан къща и пр.)
2. гледам на, имам отношение към, разглеждам, правя обзор на
he VIEWs the matter in a different light той гледа на/вижда нещата по-иначе
3. юр. правя оглед на
4. гледам телевизия

viewer ['vju:ə]
1. разг. телевизионен зрител, телезрител
2. диаскоп

view-finder ['vju:faində]
n фот. визъор

view-halloo ['vju:hə'lu:]
n провикване на ловец при съглеждане на лисица

viewless ['vju:lis]
1. поет. невидим
2. без/нямащ мнение

viewpoint ['vju:pɔint]
n гледна точка, гледище

viewy ['vju:i]
1. разг. чудат, ексцентричен, фантазиращ
2. екстравагантен, фрапантен

vigil ['vidʒil]
1. бдение
to keep VIGIL бдя
2. църк. навечерие на празник
обик. рl нощно бдение

vigilance ['vidʒiləns]
n бдителност
VIGILANCE committee ам. самоволна организация за поддържане на реда/нравствеността, терористична организация, насочена срещу негрите в южните щати

vigilant ['vidʒilənt]
a бдителен

vigilante [vidʒi'lænti]
n член на vigilance committee (вж. vigilance)

vignette [vi'njet]
I. 1. винетка
2. портрет/снимка до рамената, чиито контури постепенно се губят
3. скица, литературен портрет
II. 1. оформям като винетка, правя снимка до рамената, замъглявам външните контури (на снимка)
2. описвам накратко, скицирам

vigor ['vigə]
1. n am. сила, мощ, мощност, енергия, енергичност, жизненост
2. якост, крепкост, здравина
3. яркост, убедителност (на стил и пр.)
with VIGOR здраво, енергично

vigorous ['vigərəs]
1. силен, мощен, енергичен, деен, деятелен
2. здрав, як, крепък
3. изискващ енергия/сила
4. ярък, убедителен (за стил)
5. буен, избуял

vigour ['vigə]
1. сила, мощ, мощност, енергия, енергичност, жизненост
2. якост, крепкост, здравина
3. яркост, убедителност (на стил и пр.)
with VIGOUR здраво, енергично

viking ['vaikiŋ]
n викинг

vilayet [vila'jet]
n вилает

vile [vail]
1. долен, низък, подъл, безчестен
2. противен, гаден, отвратителен, мръсен, гнусен
VILE weather разг. гадно/отвратително време
3. унизителен, срамен
4. ост. без никаква стойност

vilification [vilifi'keiʃn]
n хулене, злословене, клеветене, оклеветяване, чернене, очерняне

vilifier ['vilifaiə]
n клеветник, хулител

vilify ['vilifai]
v клеветя, оклеветявам, черня, очерням, злословя по адрес на, хуля

vilipend ['vilipend]
1. v книж. говоря с пренебрежение за, подценявам, унижавам
2. vilify

villa ['vilə]
n вила

village ['vilidʒ]
1. село
2. attr селски

villager ['vilidʒə]
n селянин, селски жител

villain ['vilən]
1. подлец, негодник, злодей, престъпник
the VILLAIN of the piece главният злодей (в драма), прен. главният виновник
2. шег. разбойник
you little VILLAIN! ax ти, дяволче
3. ост. селяк, селендур
4. villein

villainous ['vilənəs]
1. долен, низък, подъл, безчестен, злодейски
2. разг. отвратителен, гаден, противен, невъзможен

villainy ['viləni]
1. низост, подлост
2. злодейство, злодеяние, престъпление

villein ['vilin]
n ист. феодален селянин, крепостен селянин, вилан

villeinage ['vilinidʒ]
n ист. положение на вилан, крепостна зависимост

vim [vim]
n разг. сила, енергия
put more VIM into it! (хайде,) понапрегни се!

vinaigrette [vini'gret]
1. готв. сос (за зелена салата и пр.), винегрет (и VINAIGRETTE sauce)
2. шишенце/флаконче за парфюм и пр

vincible ['vinsibl]
a победим, преодолим

vindicate ['vindikeit]
1. защищавам, браня, застъпвам се за, поддържам, отстоявам
2. потвърждавам, доказвам (правотата на), установявам (истинността на)
3. оправдавам, реабилитирам
4. отмъщавам за

vindication [vindi'keiʃn]
1. защита, застъпничество
2. доказателство
3. оправдание, реабилитиране
4. отмъщение

vindicator ['vindikeitə]
n защитник, поборник, бранител

vindicatory ['vindikeitəri]
1. оправдателен, реабилитиращ, защитен
2. наказателен (за закон)

vindictive [vin'diktiv]
1. отмъстителен
2. наказателен
VINDICTIVE damages юр. свръхкомпенсация (обезщетение плюс глоба)

vine [vain]
1. лоза (и grape-VINE)
(to dwell) under one's VINE and fig-tree (живея си спокойно) у дома
2. пълзящо/увивно растение
VINE arbour асма

vine-dresser ['vain,dresə]
n лозap

vinegar [,vinigə]
1. оцет, прен. намръщеност, нацупеност, троснатост
2. attr оцетен, прен. кисел, нацупен, сърдит
3. ам. живост, сила, енергичност

vinegary ['vinigəri]
1. като оцет, кисел (и прен.)
2. неприятен, раздразнителен, язвителен

vine-grower ['vain,grouə]
n лозар

vine-growing ['vaingrouiŋ]
n лозарство

vine-harvest ['vain,ha:vist]
n гроздобер

vineleaf ['vainli:f]
n лозов лист

vinery ['vainəri]
n парник за отглеждане на грозде

vine-stock ['vainstɔk]
n лозова пръчка

vineyard ['vinjəd]
n лозе

vingtetun [vænteiə:n]
n двадесет и едно (игра на карти)

vingtun [væntə:n]
n двадесет и едно (игра на карти)

viniculture ['vinikʌltʃə]
n лозарство

vino ['vinou]
n разг. евтино некачествено вино

vinous ['vainəs]
1. винен
2. пийнал, пиян, пиянски

vintage ['vintidʒ]
I. 1. гроздобер, прен. реколта
2. вино от дадена реколта (обик. VINTAGE-wine)
3. поет. вино
4. прен, нещо, направено/създадено в дадена година/период
II. 1. от добра реколта, качествен, изключителен
VINTAGE year година с добра реколта на грозде, изключително плодородна година
2. от най-добрите, от висока класа (особ. за произведение, постижение от минала епоха)
VINTAGE car стар модел кола (особ. от периода 1917-1930 г.)
спортна кола отпреди повече от 30 години

vintager ['vintidʒə]
n гроздоберач

vintner ['vintnə]
n търговец на вина, винар

vinyl ['vainil]
n вид пластмаса, винил

viol ['vaiəl]
n муз., ист. виола
bass VIOL виола да гамба

viola ['vaiələ]
I. n бот. трицветна теменуга
II. n муз. виола

violaceous [,vaiə'leiʃəs]
1. бот. от семейството на теменугите
2. виолетов, теменужен

violate ['vaiəleit]
1. нарушавам, престъпвам, смущавам (ред и пр.)
to VIOLATE someone's privacy натрапвам се на някого
2. осквернявам, опетнявам, профанирам
3. изнасилвам

violation [vaiə'leiʃn]
1. нарушаване, нарушение, престъпване, смущаване (на ред и пр.)
2. оскверняване, опетняване, профаниране
3. изнасилване

violator ['vaiəleitə]
1. нарушител, смутител
2. осквернител

violence ['vaiələns]
1. сила, буйност, несдържаност, стремителност, ярост, ревност, жар
2. буйство, насилие (и юр.)
by VIOLENCE с насилие, насилствено
to die by VIOLENCE умирам от насилствена смърт
to do VIOLENCE to упражнявам насилие над, изнасилвам, осквернявам, опетнявам, профанирам
to do VIOLENCE to one's feelings действувам против убежденията си
3. извращаване, извращение

violent ['vaiələnt]
1. много силен, буен, бурен, стихиен, бесен, яростен, буйствуващ, жарък, ревностен
VIOLENT efforts отчаяни усилия
2. сприхав, раздразнителен, избухлив
to be in a VIOLENT temper разярен съм
to become VIOLENT разярявам се, започвам да буйствувам
3. страстен
4. насилствен
to die/meet a VIOLENT death умирам от насилствена смърт
to lay VIOLENT hands on заграбвам, присвоявам, обсебвам със сила, упражнявам насилие над
to lay VIOLENT hands on someone нападам брутално някого
to lay VIOLENT hands on oneself посягам на живота си
to resort to VIOLENT means прибягвам до насилие
5. ярък (за цвят)

violet ['vaiəlit]
I. 1. теменуга, теменужка, виолетка
2. теменужен/виолетов цвят
II. a виолетов, теменужен, морав, лилав

violin ['vaiəlin]
1. цигулка
2. attr за цигулка, цигулков, виолинов

violinist [vaiə'linist]
n цигулар, виолонист

violoncellist [vaiələn'tʃelist]
n виолончелист

violoncello [vaiələn'tʃelou]
n виолончело

vip [,vi:,ai'pi:]
n (pl VIPs) много важна/високопоставена личност

viper ['vaipə]
1. пепелянка, усойница
2. прен. змия

viperish ['vaipəriʃ]
a отровен, зъл/злобен/ехиден като змия

viperous ['vaipərəs]
a отровен, зъл/злобен/ехиден като змия

virago [vi'reigou]
1. женище, мъжкарана, кавгаджийка
2. амазонка, смела/юначна жена

viral ['vaiərəl]
a вирусен

vires вж. vis

virescent [vi'resənt]
1. a бот. зелен, зеленикав, зеленеещ се, раззеленяващ се
2. необикновено/необичайно неестествено зелен

virgin ['və:аʒin]
I. 1. девица, мома, девойка, девственица
the VIRGIN Дева Мария
2. Virgo
II. 1. момински
2. девствен
the VIRGIN Queen кралица Елизабет I
3. прен. девствен, чист, неопетнен, недокоснат, непокътнат, нов, още неупотребяван/необработен
VIRGIN soil девствена земя, целина (и прен.)
VIRGIN peak неизкачен/непокорн връх
4. самороден, чист (за метал)
5. първи (за реч, опит и пр.)
6. биол. партеногенетичен
VIRGIN birth peл. раждането на Христос от Дева Мария, биол. партеногенеза

virginal ['və:dʒinəl]
I. 1. девствен, чист, неопетнен, невинен, непорочен, ост. момински
2. биол. партеногенетичен
II. n муз. ист. ранна форма на клавесина

Virginia [və:'dʒinjə]
1. тютюн от щата Вирджиния
2. VIRGINIA creeper вид дива пълзяща лоза

virginity ['və:'dʒiniti]
n девственост

Virgo ['və:gou]
n Дева (съзвездие и знак на зодиака)

viridescent [viri'desənt]
a зеленикав

viridity [vi'riditi]
1. зеленина
2. невинност, наивност

virile ['virail]
1. възмъжал
2. мъжки, полово зрял
3. мъжествен, силен, мощен, енергичен
VIRILE mind буден/пъргав ум

virility [vi'riliti]
1. възмъжалост, полова зрялост
2. мъжество, мъжественост, юначество, сила, енергия, енергичност

virology [vai'rɔlədʒi]
n вирусология

virtu ['və:tu:]
1. n uт. любов/вкус към изящните изкуства
2. художествено произведение, старинен предмет, рядкост (и article/object of VIRTU)

virtual ['və:tjuəl]
1. истински, действителен, фактически
it is a VIRTUAL promise това e равностойно на обещание
2. опт. виртуален (за образ, фокус и пр.)

virtually ['və:tjuəli]
adv фактически, всъщност, все едно че, почти, на практика/дело

virtue ['və:tju:]
1. добродетел, целомъдрие
to follow VIRTUE водя порядъчен живот
to make a VIRTUE of necessity давам си вид, че върша доброволно/от чувство на дълг нещо, което така или иначе грябва да направя
a woman of VIRTUE почтена/добродетелна жена
2. добро качество/свойство, достоинство
it has the VIRTUE of being unbreakable хубавото му e, че не се чупи
3. сила, ефикасност
by/in VIRTUE of по силата на, въз основа на
a remedy of great VIRTUE добре действащо средство
there is no VIRTUE in such drugs такива лекарства не са ефикасни

virtuosity [və:tju,ɔsiti]
n виртуозност, вещина

virtuoso [və:tju:'ouzou]
1. виртуоз
2. специалист по художествени рядкости, ценител на изкуството

virtuous ['və:tjuəs]
1. добродетелен
2. целомъдрен, чист, непорочен

virulence ['viruləns]
1. отровност
2. сила (на действие), вирулентност
3. злоба, злост

virulent ['virulənt]
1. силно отровен, болестотворен, вирулентен
2. опасен, злокачествен (за болест)
3. злобен, злостен, зъл, злъчен

virus ['vaiərəs]
1. вирус
2. attr вирусен

vis [vis]
n (pl vires) лат. сила

visa ['vi:zə]
I. n виза
II. v слагам виза на (паспорт)

visage ['vizidʒ]
n лице, образ, лик

vis-a-vis [viza:'vi:]
I. adv един срещу друг, лице срещу лице
II. 1. непр. относно, по отношение на, досежно
2. лице срещу лице с, срещу
3. в сравнение с, за разлика от
III. 1. визави, човек/предмет, намиращ се точно срещу някого/нещо
2. opposite number (вж. opposite)
3. вид кабриолет
4. вид малко извито канапе

viscera ['visərə]
n pl вътрешности (особ. коремни)

visceral ['visərəl]
1. отнасящ се до вътрешностите
2. дълбок, интуитивен

viscid ['visid]
вж. viscous

viscidity [vi'siditi]
вж. viscosity

viscose ['viskous]
n вискоза (целулоза)

viscosity [vis'kɔsiti]
1. лепкавост
2. вискозност, вискозитет

viscount ['vaikaunt]
n виконт

viscountess ['vaikauntis]
ж. р. от viscount

viscous ['viskəs]
1. леплив, лепкав, полутечен, гъст
2. вискозен

vise [vaiz]
ам. vice

visibility [vizi'biliti]
n видимост

visible ['vizibl]
1. видим, който се вижда/забелязва
nothing was VISIBLE нищо не се виждаше
VISIBLE signal оптичен сигнал
2. явен, очевиден
3. готов да приема посетители (за човек)
VISIBLE exports изнасяни стоки
VISIBLE trade внос и износ на стоки, стокообмен
VISIBLE speech видима реч (фонетична транскрипция на Бел)

visibly ['vizibli]
adv видимо, явно, забележимо, очевидно

Visigoth ['vizigɔθ]
n ист. вестгот

vision ['viʒn]
1. зрение
field of VISION зрително поле
within the range of VISION докъдето стига погледът
beyond our VISION извън нашето зрително поле
2. видение, привидение, призрак
3. откровение
4. проникновение, проницателност, прозорливост, далновидност, въображение, поглед
5. (рядка) гледка (и ирон.)

visional ['viʒnl]
1. зрителен
2. въображаем

visionary ['viʒnəri]
I. 1. призрачен, въображаем, илюзорен, фантастичен
2. склонен към халюциниране
3. мечтателен, непрактичен, фантазъорски, утопичен
4. зрителен
II. 1. визионер, ясновидец
2. мечтател, фантазъор, утопист

visioned ['viʒənd]
1. видян/преживян в сън/като насън
2. неясен, неуловим, призрачен
3. с дарба на ясновидец

visit ['vizit]
I. 1. посещавам, навестявам, спохождам, ходя/отивам на гости (у)
гостувам (at, with на, у)
to VISIT at a hotel отсядам/пребивавам в хотел
2. инспектирам, ревизирам
3. сполитам, постигам, налягам, нападам
библ. наказвам, отмъщавам (on/upon someone на някого, with something с нещо)
to VISIT the sins of the parents on the children наказвам децата заради греховете на родителите им
to VISIT with plague наказвам с чума
4. утешавам, дарявам с
5. ам. разг. to VISIT with гостувам на, разговарям приятелски/побъбрям си с
II. 1. посещение, гостуване (и официално), визита
to be on a VISIT гостувам, на гости съм (at, у, на)
to pay a VISIT to посещавам
2. инспекция, ревизия
3. приятелски разговор

visitant ['vizitənt]
I. a ост., поет. посещаващ, навестяващ, спохождащ
II. 1. прелетна птица
2. привидение, дух
3. посетител, гост

visitation [vizi'teiʃn]
1. служебно/официално посещение, обиколка
2. разг. дълго/проточено посещение
3. мор. инспектиране на чуждестранен кораб без претърсване
4. божие наказание/възмездие, божа милост/благоволение
5. изпитание
6. зоол. необичайно масово преселение на животни

visitatorial [vizitə'tɔ:riəl]
a инспекционен, инспекторски

visiting ['vizitiŋ]
I. n посещаване, навестяване, спохождане, гостуване
VISITING hours часове за посещение (в болница)
VISITING nurse медицинска сестра, която обслужва пациенти по домовете им
to have a VISITING acquaintance/to be on VISITING terms with близки сме/ходим си на гости с
not to be on VISITING terms with не сме дотам познати да си ходим на гости
II. a гостуващ
VISITING fireman ам. високопоставен гост/посетител
VISITING professor професор, поканен да изнесе цикъл от лекции

visiting-book ['vizitiŋbuk]
n книга за посетители

visiting-card ['vizitiŋka:d]
n визитна картичка

visiting-day n приемен ден

visiting-round ['vizitiŋ,raund]
1. воен. проверка на караула
2. мед. визитация

visitor ['vizitə]
1. посетител, гост, излетник, летовник
2. инспектор, ревизор

visor ['vaizə]
1. козирка (и тех.)
2. наличник, забрало (на шлем)
3. ист. маска

vista ['vistə]
1. далечен изглед (в дълбочина), перспектива (и прен.)
2. алея, просека
3. поглед надалеч (към бъдещето/назад в миналото)
the VISTAs of bygone times далечни спомени
a discovery that opens up new VISTAs изобретение, разкриващо нови широки перспективи

visual ['viʒjuəl]
1. зрителен
VISUAL aids нагледни (учебни) помагала/пособия/средства
2. оптически

visualization [,viʒjuəlai'zeiʃn]
1. ясен зрителен образ/представа
2. способност да се извикват зрителни образи/представи

visualize ['viʒjuəlaiz]
1. представям си ясно, виждам във въображението си
I know his name though I can't VISUALIZE him зная името му, но не си спомням как изглежда
2. давам ясна зрителна представа за, онагледявам

vital ['vaitl]
1. жизнен
VITAL power жизнена енергия
VITAL statistics статистика на движението на населението, демографска статистика, разг. дължината на гръдната обиколка, талията и ханша на жена
2. жизненоважен, насъщен
съществен (for за)
of VITAL importance от съществено/първостепенно значение
3. жив, енергичен, пълен с живот
4. съдбоносен, фатален, гибелен (за грешка и пр.)
VITAL wound смъртоносна рана
5. биол. жизнеспособен, витален

vital capacity ['vaitlkə'pæsiti]
n капацитет на белите дробове

vitalism ['vaitəlizm]
n биол. витализъм

vitality [vai'tæliti]
1. жизненост, жизнеспособност
2. живост, енергия
3. издръжливост, стабилност

vitalize ['vaitəlaiz]
v оживявам, обновявам

vitally ['vaitəli]
adv живо
to be VITALLY concerned кръвно съм заинтересован

vitals ['vaitlz]
1. най-важните органи (сърце, дробове, мозък и пр.)
2. съществени части (на нещо съставно)

vital signs ['vaitl,sainz]
n pl съществени признаци (пулс, честота на дишането, температура, понякога и кръвно налягане)

vitamin ['vitamin]
1. витамин
2. attr витаминен

vitellos [vi'teləs]
n (pl vitelli) лат. жълтък (на яйце)

vitiate ['viʃieit]
1. развалям, повреждам, понижавам качеството/силата на
2. заразявам, покварявам, опорочавам
3. юр. правя недействителен/невалиден
4. замърсявам (въздух и пр.)

vitiation [viʃi'eiʃn]
1. разваляне, влошаване
2. заразяване, опорочаване
3. юр. признаване за невалиден/недействителен

viticulture ['viti'kʌltʃə]
n лозарство

vitiosity [viʃi'ɔsiti]
n порочност

vitreous ['vitriəs]
1. стъклен
2. като/подобен на стъкло, стъкловиден
VITREOUS body/humour анат. стъкловидно тяло, кристалин

vitric ['vitrik]
I. a vitreous
II. n pl стъклени произведения, стъкларство, стъклария

vitrifaction [vitri'fækʃn]
n превръщане в стъкловидно вещество/стъкло

vitrification [vitrifi'keiʃn]
n превръщане в стъкловидно вещество/стъкло

vitrify ['vitrifai]
v превръщам се в стъкло/стъкловидно вещество

vitriol ['vitriəl]
1. сярна киселина, витриол
blue/copper VITRIOL меден сулфат, син камък
green VITRIOL железен сулфат, зелен камък
2. димяща сярна киселина (и oil of VITRIOL)
3. прен. язвителност, саркастичност

vitriolic [vitri'olik]
1. разяждащ, витриолов
2. прен. язвителен, саркастичен

vituperate [vi'tju:pəreit]
v ругая, хокам, обиждам, злословя, хуля

vituperation [vi'tju:pəreiʃn]
n ругаене, хокане, хулене, злословене

vituperative [vi'tju:pərətiv]
a ругателен, хулителен

vituperator [vi'tju:pəreitə]
n хулител

viva ['vi:və]
I. int, n (викът/възгласът) да живее
II. вж. viva voce

vivace ['viva:tʃei]
adv муз. виваче

vivacious [vi'veiʃəs]
a жив, оживен, жизнен

vivacity [vi'væsiti]
n живост, оживеност, жизненост

vivarium [vi'vɛəriəm]
n (pl-a) вивариум, развъдник

viva voce ['vaivə'vousi]
1. a устен
2. n устен изпит
3. adv устно

vivid ['vivid]
1. ярък, жив (за описание, образ и пр.)
2. ясен, светъл
3. блестящ, ослепителен

vividness ['vividnis]
1. яркост, живост
2. яснота
3. ослепителност

vivify ['vivifai]
v оживявам, правя по-жив, вливам живот в

viviparus [vi'vipərəs]
a зоол. раждащ малките си живи, живороден

vivisect ['vivisekt]
v подлагам на вивисекция, извършвам вивисекция

vivisection [vivi'sekʃn]
n вивисекция

vixen ['viksn]
1. женска лисица
2. свадлива/заядлива/опърничава жена, кавгаджийка

vixenish ['viksəniʃ]
a свадлив, заядлив, опърничав

viz [viz,'neimli]
вж. videlicet

vizard ['vizəd]
ост. visor

vizier [vi'ziə]
n ист. везир

vizor вж. visor

vocable ['voukəbl]
n ез. дума, вокабула, дума (разглеждана като последователност от звуци)

vocabulary [və'kæbjuləri]
n речник, словно богатство, лексика

vocal ['voukl]
I. 1. гласов, гласен, вокален
VOCAL cords гласни струни, гласилки
VOCAL communication устно съобщение
VOCAL music вокална музика
VOCAL organs говорни органи
2. звучен, звънлив, гласовит, надарен с глас
to become/be VOCAL надигам глас
давам гласен израз (на чувства, мнение и пр.) (about за, относно)
to make someone VOCAL накарвам някого да заговори
woods VOCAL with the songs of birds гори, огласени от песента на птици
3. фон. гласен, звучен
II. n гласен звук, гласна

vocalic [vou'kælik]
a гласен, богат с гласни (за език, дума)

vocalist ['voukəlist]
n певец, певица

vocalization [voukəlai'zeiʃn]
1. произнасяне (на дума)
2. фон. вокализация

vocalize ['voukəlaiz]
1. произнасям
2. превръщам (съгласна) в гласна, озвучавам, вокализирам
3. шег. говоря, викам, пея

vocation [vou'keiʃn]
1. призвание, наклонност, склонност, влечение (for)
2. занаят, поминък, професия

vocational [vou'keiʃənl]
a професионален
VOCATIONAL guidance професионална ориентировка/насочване

vocative ['vɔkətiv]
I. грам. a звателен
II. n звателен падеж

vociferate [və'sifəreit]
v викам, крещя, дера си гърлото

vociferation [və,sifə'reiʃn]
n викане, кряскане, викове, крясъци

vociferous [və'sifərəs]
a гласовит, крещящ, гръмогласен (за протест и пр.)

vodka ['vɔdkə]
n рус. водка

vogue [voug]
1. мода
in VOGUE на мода
all the VOGUE последната дума на модата
to be the VOGUE на мода/модерен съм
2. широка известност/разпространение/популярност

voice [vɔis]
I. 1. глас (и муз.), гласова/вокална партия
to be in good/bad VOICE гласът ми звучи/не звучи добре, добре/зле съм гласово/с гласа си (особ. за певец, оратор)
2. глас, израз, мнение
to give VOICE to давам гласен израз на, изразявам гласно
to give one's VOICE for обявявам се за, изказвам мнение по
to have a VOICE имам право на глас
to have no VOICE in the matter нямам думата по въпроса
with one VOICE единодушно
3. фон. звучност
4. грам. залог
II. 1. изразявам гласно, давам израз/ставам изразител на
2. регулирам тона на, акордирам, настройвам
3. фон. произнасям звучно, вокализирам, озвучавам

voiced [vɔist]
1. фон. звучен
2. в съчет
sweet-VOICED с приятен/мелодичен/мек глас
rough-VOICED с груб глас

voiceful ['voisful]
a звучен

voiceless ['vɔislis]
1. безгласен, ням, загубил гласа си
2. фон. беззвучен

void [void]
I. 1. празен, свободен, ваканген
to fall VOID освобождавам се, овакантявам се
2. лишен (of от)
3. юр. недействителен, невалиден (и null and VOID)
4. бридж шикан
5. рет. невлизащ в работа, безполезен, безрезултатен, безплоден
II. 1. празно пространство, прен. празнота
to vanish into the VOID изчезвам безследно, изпарявам се
2. бридж шикан
III. 1. изпразвам (черва, пикочен мехур и пр.)
2. ост. оставям, напускам, овакантявам
3. правя недействителен/невалиден, анулирам

voidance ['voidəns]
1. изпразване
2. вакантен свещенически пост
3. юр. анулиране

voile [vɔil]
n текст. муселин

volant ['voulənt]
a летящ

volar ['voulə]
a на дланта/ходилото

volatile ['vɔlətail]
I. 1. летлив, бързо изпаряващ се/изветряващ
2. жив, пъргав, подвижен, хвъркат
3. избухлив, лесно възбудим (за подозрение и пр.)
4. непостоянен, променлив, изменчив, неуловим
5. опасен, критичен
II. 1. крилато/летящо/хвъркато същество
2. хим. летливо/бързо изпаряващо се/изветряващо вещество

volatility [vɔlə'tiliti]
1. летливост
2. живост, пъргавост, подвижност
3. непостоянство, променливост, изменчивост
4. избухливост, възбудимост

volatilization [,vɔlətili'zeiʃn]
n превръщане в пара, изпаряване, изветряване

volatilize [,vɔləti'laiz]
v изпарявам (се), превръщам (се) в пара, изветрявам

vol-au-vent [vɔlou'va:n]
n фр. готв. волован

volcanic [vɔl'kænik]
a вулканичен

volcano [vɔl'keinou]
n вулкан

vole [voul]
I. n зоол. полевка (и field VOLE) (Cricetidae)
II. n карти спечелване на всичко, бридж голям шлем

volet ['volei]
n жив. крило/пано на триптих

volition [və'liʃn]
n (проява на) воля
of/by one's own VOLITION по своя воля/желание, доброволно

volitional [vɔ'liʃənl]
a волев

volitive ['vɔlitiv]
1. волев, на волята
2. грам. изразяващ желание, оптативен

volley ['vɔli]
I. 1. залп
to fire a VOLLEY давам залп
2. прен. град, поток, порой (of от)
VOLLEY of applause гръм от аплодисменти
3. футб. летяща топка, воле
II. 1. давам залп (ове), стрелям, изстрелвам, сипя (се), изсипвам (се), посипвам (се)
2. прен. изригвам, сипя (клетви и пр.), (обик. с forth, off, out)
3. футб. изпълнявам воле

volleyball ['vɔlibɔ:l]
n волейбол

volplane ['vɔlplein]
I. v ав. планирам, приземявам се бавно
II. ав. планиране, бавно приземяване

volt [voult]
I. n фехт., езда волт
II. n ел. волт

voltage ['voultidʒ]
n волтаж, напрежение

voltaic [vɔl'teik]
a ел. галваничен
VOLTAIC arc волтова дъга

voltarian [vɔl'tɛəriən]
I. a волтеровски, волтериански
II. n волтерианец, последовател на Волтер

volte-face [vɔlt'fa:s]
1. n фр. волтфас
2. прен. пълен обрат, обръщане на 180

volubility [vɔlju'biliti]
n приказливост, словоохотливост, бъбривост, речовитост

voluble ['vɔljubl]
1. приказлив, словоохотлив, бъбрив, речовит
2. бот. увивен (за растение)

volume ['vɔljum]
1. том, книга
2. ист. свитък
3. обик. рl голямо количество, маса (of)
VOLUMEs of smoke кълба дим/пушек
VOLUMEs of water потоци вода
4. обем, вместимост, капацитет
5. размер, количество
6. пълнота, звучност (на тон)
7. плътност, сила (на глас, звук)
voice of great VOLUME голям/мощен глас
to turn up/down the VOLUME засилвам/намалявам звука (на грамофон, радио, телевизор)
8. attr обемен, на обема
to tell/speak VOLUMEs говоря красноречиво/повече от всякакви думи, доказвам/показвам ясно

volume control ['vɔljumkən'troul,-'nɔb]
n копче/ключ за регулиране силата на звука (на грамофон, радио, телевизор и пр.)

volume knob ['vɔljum'nɔb]
n копче/ключ за регулиране силата на звука (на грамофон, радио, телевизор и пр.)

volumetric [vɔlju'metrik]
1. обемен
VOLUMETRIC capacity вместимост
2. хим. измерителен

voluminous [və'lju:minəs]
1. многотомен
2. плодовит (за писател)
3. обемист
4. широк, обширен

voluntary [vɔləntəri]
I. 1. доброволен, доброволчески
2. поддържан чрез волни пожертвувания
3. съзнателен, обмислен, преднамерен, умишлен, волев
VOLUNTARY waste съзнателно разсипничество
4. физиол. волеви (за движение и пр.)
5. доброволен, безвъзмезден
VOLUNTARY Aid Detachment доброволен санитарен отряд
II. 1. църк. соло орган
2. изпълнение по избор на участника (при конкурс)
3. доброволец

volunteer [vɔlən'tiə]
I. 1. доброволец
2. attr доброволен, доброволчески
VOLUNTEER plant саморасло растение, самораслек
II. 1. предлагам услугите си/помощта си, заемам се, наемам се, нагърбвам се доброволно (for, to с inf), отзовавам се
to VOLUNTEER some information съобщавам нещо, без някой да ме е питал/да ми го е искал
2. постъпвам/записвам се доброволец (във войската)

voluptuary [və'lʌptjuəri]
n похотлив човек, сластолюбец

voluptuous [və'lʌptjuəs]
1. чувствен, сластен, сладострастен
2. разкошен, пищен

volute [və'lju:t]
1. арх. волута
2. зоол. мекотело със спираловидна черупка

volution ['vəlju:ʃn]
n спирала, навивка

volvulus ['vɔlvjuləs]
n мед. сплитане/преплитане на червата

vomit ['vɔmit]
I. 1. повръщам, бълвам
2. предизвиквам/причинявам повръщане
3. изхвърлям, бълвам, изригвам
II. 1. повръщано, повърнато, бълвано, бълвоч
2. средство, предизвикващо повръщане

vomitory ['vɔmitəri]
I. a предизвикващ повръщане, еметичен
II. 1. лекарство за повръщане
2. широк вход/изход

voodoo ['vu:du:]
I. 1. (вяра в/практикуване на) магии/магъосничество (у негрите)
2. магъосник, шаман (и VOODOO doctor/priest)
II. v омагъосвам

voracious [və'reiʃəs]
1. изгладнял
2. лаком, ненаситен (и прен.)
VORACIOUS appetite вълчи апетит
VORACIOUS whirlpool опасен водовъртеж

voracity [və'ræsiti]
n лакомия, ненаситност

vortex ['vɔ:teks]
n (pl-tices, -texes) водовъртеж, вихър, вихрушка (и прен.)

vortical ['vɔ:tikl]
a вихрообразен, вихрен, вихров

vortiginous [vɔ:'tidʒinəs]
вж. vortical

votaress ['voutəris]
ж. р. от votary

votary ['voutəri]
1. монах, жрец
2. поклонник, почитател, привърженик, последовател, поддръжник

vote [vout]
I. 1. глас, гласуване, гласоподаване, вот
the floating VOTE несигурните гласове
to cast a VOTE гласувам
to give/cast one's VOTE гласувам, давам гласа си (to, for за)
to put to the VOTE поставям на гласуване
to record one's VOTE участвувам в гласуване, гласувам, пущам бюлетина
one man one VOTE всеки има право само на един глас
to take a VOTE решавам (въпрос) чрез гласуване (on)
to take the VOTE пристъпвам към гласуване
2. право на гласуване/глас
3. (брой на) гласове
4. гласувано решение/кредит/сума и пр., вот
VOTE of confidence/nonconfidence вот на доверие/недоверие
5. избирателна бюлетина
6. избирател (и)
II. 1. гласувам (for/againt someone /something за/против някого/нещо)
2. гласувам (бюджет и пр.)
3. разг. признавам, обявявам, считам, смятам
the play was VOTEd a failure всички считаха пиесата за неуспешна
4. разг. правя предложение, предлагам
I VOTE that we all go for a walk предлагам всички да отидем да се разходим
vote down провалям, отхвърлям (предложение)
vote in избирам чрез гласуване
vote through провеждам (мероприятие) /прокарвам (закон и пр.) чрез гласуване

voteless ['voutlis]
a без избирателни права, лишен от право на гласуване/глас

voter ['voutə]
n гласоподавател, избирател

voting ['voutiŋ]
n гласуване, гласоподаване
absent (ee) VOTING ам. допускане до гласуване на лица, които в момента на избора се намират извън своя избирателен район

voting-machine ['voutiŋmə'ʃi:n]
n машина за автоматично регистриране и преброяване на подадените гласове

voting-paper ['voutiŋpeipə]
n избирателна бюлетина

votive ['voutiv]
a обещан, обречен
VOTIVE offering оброк
VOTIVE tablet оброчна плочица/дъсчица

vouch [vautʃ]
1. свидетелствувам, отговарям
гарантирам, поръчителствувам (for за)
2. ост. поддържам, потвърждавам

voucher ['vautʃə]
1. поръчител, гарант
2. разписка, квитанция, бордеро, оправдателен документ
3. купон (за хранено и пр. -в хотел, почивна станция и пр.), ваучър, талон

vouchsafe [vautʃ'seif]
v удостоявам с
благоволявам (to с inf), he VOUCHSAFEd me no answer той не ме удостои с отговор/не благоволи да ми отговори

vow [vau]
I. n тържествено обещание, обет, клетва
to be under a VOW дал съм обет, зарекъл съм се, заклел съм се
to take a VOW давам обет, заричам се, заклевам се
to take the VOW подстригвам се за монах, покалугерявам се
II. 1. обещавам тържествено, заричам се, заклевам се
to VOW vengeance/obedience заклевам се да отмъстя/да се подчинявам
2. посвещавам, обричам (to на)
3. ост. давам обет/оброк
4. ост. заявявам

vowel ['vauəl]
1. n фон. гласна
2. a гласен

vox [voks]
n лат. глас
VOX populi (VOX dei) глас народен (глас божи), гласът на народа, общественото мнение

voyage ['vɔidʒ]
I. n дълго пътешествие по море/по въздуха/в комоса
to make/go on a VOYAGE правя пътешествие
II. v плавам, пътувам по море/по въздуха/в космоса

voyager ['vɔiədʒə]
n пътник по море/по въздух/в космоса

voyageur [vwa:ja:'ʒə]
1. n фр. посредник по превоз на стоки и пътници
2. канадски лодкар

vulcanic вж. volcanic

Vulcanite ['vʌlkənait]
n минер. ебонит

vulcanization [,vʌlkənai'zeiʃn]
n вулканизация

vulcanize ['vʌlkənaiz]
v вулканизирам

vulgar ['vʌlgə]
1. прост, просташки, плебейски, долен, груб, вулгарен
the VULGAR herd простият народ, простолюдието
the VULGAR life животът на простолюдието
2. народен, местен (за език)
VULGAR Latin простонароден латински
3. широко разпространен, общ, преобладаващ (за грешка, заблуда и пр.)
4. мат. прост (за дроб)
the VULGAR era ерата на християнството

vulgarian [vʌl'gɛəriən]
n простак, парвеню

vulgarism ['vʌlgərizm]
1. вулгарност, простащина
2. вулгарен/просташки/груб израз, вулгаризъм

vulgarity [vʌl'gæriti]
n вулгарност, простащина

vulgarization [,vʌlgərai'zeiʃn]
n опростачване, вулгаризация, вулгаризиране

vulgarize ['vʌlgəraiz]
v правя просташки/вулгарен, вулгаризирам

vulgarly ['vʌlgəli]
1. вулгарно, просташки
2. много често, между най-широките маси

vulgate ['vʌlgeit]
1. Вулгата (латинският превод на Библията, направен през IV в.)
2. общоприет текст на книга

vulnerability [,vʌlnərə'biliti]
n уязвимост

vulnerable ['vʌlnərəbl]
a уязвим

vulnerary ['vʌlnərəri]
I. мед. a лекуващ/лековит за рани
II. n (средство за) лекуване на рани

vulpine ['vʌlpain]
1. лисичи
2. прен. хитър като лисица

vulture ['vʌltʃə]
1. зоол. лешояд
2. прен. хищник

vulturous ['vʌltʃərəs]
a хищен

vulva ['vʌlvə]
n анат. женски външни полови органи, вулва

w ['dʌblju:]
n буквата W

waac [wæk]
n разг. жена военнослужещ

waaf [wæf]
n жена военнослужещ от въздушните сили

wabble вж. wobble

wacke ['wækə]
n геол. вид сиво-зелена/възкафява глина

wacky ['wæki]
а, n sl. чалнат, смахнат (човек)

wad [wɔd]
I. 1. снопче, свитък, руло и пр. от лека материя (за попълване, отделяне при опаковка и пр.)
2. тампон, подплънка, запушалка, набивка
3. блок от попивателна хартия, хартия за писма и пр
4. ам. връзка/пачка банкноти
sl. пари
5. и рl голямо количество (особ. пари)
6. sl. кифла, сандвич и пр
7. зарядна торбичка
8. парченце, късче (дъвка, тютюн за дъвчене и пр.)
II. 1. смачквам, свивам, правя на топка/снопче/свитък/тампон/подплънка
2. подпълвам, ватирам, подплатявам
3. затулям, запушвам, тампонирам, затъквам

wadding ['wɔdiŋ]
1. вата, кече и др., уплътнителен материал, набивка
2. подплънка
3. материя за ватиране, подплатяване и пр

waddle ['wɔdl]
I. v вървя/стъпвам/клатя се като патица
II. n походка с клатушкане встрани, патешка походка

wade [weid]
I. 1. газя, нагазвам (into)
прегазвам през вода/кал/сняг и пр. (through)
2. пробивам си/проправям си (с мъка/сила) път, прен. върша нещо с усилие/неохота
3. to WADE in/into разг. залавям се енергично с, нахвърлям се върху (работа, задача и пр.), меся се/намесвам се в, нападам решително, влизам в (спор. борба)
II. n газене, нагазване, прегазване, преброждане

wader ['weidə]
1. блатна птица
2. pl непромокаеми рибарски ботуши/панталони

wading bird ['weidiŋbə:d]
вж. wader

wafer ['weifə]
I. 1. вафла
2. църк. нафора
3. кръгла лепенка
4. (червено) кръгче, залепяно на документ вместо печат
II. 1. залепям/прикрепям с лепенка
2. залепям кръгче вместо печат

waffle ['wɔfl]
I. n вафла
II. v sl. дрънкам глупости, пиша/бъбря безсмислици

waffle-iron ['wɔflaiən]
n форма за печене на вафли

waft [wa:ft]
I. v нося (се) /разнасям (се) по водата/въздуха, довявам (звуци, аромат и пр.), долитам, вея, повявам леко, полъхвам (за ветрец)
II. 1. полъхване, полъх
2. довеян от вятъра звук/мирис
3. мимолетно чувство (на радост, спокойствие и пр.), прилив
4. веене, махане, размахване
5. мор. сигнал за бедствие

wag [wæg]
I. v (-gg-) клатя (се), поклащам (се), въртя, махам (опашка)
the tail WAGs the dog шег. най-незначителните имат думата/управляват/са начело
to WAG one's finger at заканвам се с пръст на
to set tongucs/chins/beards/jaws WAGging давам/ставам повод за приказки/одумване
II. n въртене, завъртане, махане (с опашка)
III. 1. веселяк, шегобиец, шегаджия
2. sl. кръшкач, уч. фъскач
to play (the) WAG манкирам, бягам от училище

wage [weidʒ]
I. 1. обик. pl надница, заплата, заплащане
2. обик. рl възнаграждение, прен. отплата, възмездие, наказание
3. attr надничен
WAGE labour наемен труд
WAGE-increase/rise увеличение/повишение на надниците/заплатите
WAGE-cut намаление на надниците/заплатите
WAGE-freeze замразяване на надниците/заплатите
II. v водя (война), провеждам (кампания и пр.)

wage-cut n намаление на надница

wage-earner ['weidʒə:nə]
1. надничар, наемен работник
2. печеловник в семейството

wage-fund ['weidʒfʌnd]
n фонд работна заплата (и WAGE-FUNDs fund)

wager ['weidʒə]
I. 1. бас, обзалагане, облог
to lay/make a WAGER хващам се на бас, обзалагам се
to take up a WAGER приемам бас/облог
2. WAGER of battle ист. решаване на спор чрез двубой
II. v обзалагам се

waggery ['wægəri]
1. шегаджийство
2. шега, закачка, номер

waggish ['wægiʃ]
a шеговит, закачлив

waggle ['wægl]
разг. wag

waggly ['wægli]
a неустойчив

waggon ['wægən]
1. каруца, товарна кола, фургон
to be on the (water) WAGGON разг. не пия алкохолни питиета, въздържател съм
to hitch one's WAGGON to a star поставям си високи цели, проявявам благородна амбиция
2. открит товарен вагон
3. мин. вагонетка
4. teatrolley

waggoner ['wægənə]
n колар, каруцар

waggonette [wægə'net]
n теглена от коне открита кола със срещуположни седалки за пътуване за удоволствие

Wagnerian [va:g'niəriən]
a Вагнеров, вагнеровски

wagoner n колар, каруцар

wagonlit [vægɔ:ŋ'li:]
n кола, каруца, фургон, открит товарен вагон

wagtail ['wægteil]
n зоол. стърчиопашка (Motacillidae)

waif [weif]
1. бездомник, особ. бездомно/изоставено дете
WAIFs and strays безпризорни деца
2. безстопанствено животно
3. безстопанствена/непотърсена вещ

wail [weil]
I. 1. ридая, стена
2. ридая над, оплаквам (over)
3. вия (и за вятър)
II. 1. ридание, стенание, стон, вопъл, вой
2. оплакване

wain [wein]
n поет. кола
the WAIN астр. Голямата мечка
the Lesser WAIN астр. Малкатa мечка

wainscot ['weinskət]
I. n дървена облицовка, ламперия
II. v облицовам с дърво, слагам ламперия

wainscoting ['weinskətiŋ]
n ламперия (материал и облицовка)

wainscotting ['weinskətiŋ]
n ламперия (материал и облицовка)

waist [weist]
1. талия, кръст
2. корсаж
3. по-тясната средна част (на цигулка, кораб и пр.)

waist-band ['weistbænd]
n колан на пола/панталон, корселе, пояс

waistbelt ['weistbelt]
n колан, каиш, пояс, воен. поясен ремък

waist-cloth ['weistklɔθ]
вж. loin-cloth

waistcoat ['weiskout]
I. n жилетка
II. n ам. жилетка

waist-deep a до кръста

waistline ['weistlain]
n талия (мястото, обиколката и пр.)

wait [weit]
I. 1. чакам, почаквам (for), очаквам
to WAIT one's opportunity чакам/изчаквам удобен момент
to WAIT one's turn чакам реда си
WAIT and see! да/ще видим! to WAIT dinner, etc. for someone отлагам/забавям вечерята и пр. в очакване на някого
2. прислужвам при хранено, сервирам (и to WAIT at/on table, to WAIT table)
WAIT for it! разг. почакай! не избързвай! не бързай!
wait about вися, стърча, чакам
wait behind оставам (някъде) след другите
wait off сп. пестя силите си за последния спринт
wait on прислужвам при храненe, сервирам, обслужвам (клиент и пр.), ост. придружавам, съпровождам, ост. правя посещение на, идвам като последица/резултат
wait up for чакам някого до късно, изчаквам някого, без да си лягам
wait upon wait on
II. 1. чакане, очакване
at/in WAIT в очакване
to lay WAIT/to lie in WAIT for причаквам, правя засада на
2. pl коледари

wait-a-bit ['weitəbit]
n вид бодливи храсти

wait-and-see ['weitənsi:]
a WAIT-AND-SEE policy политика на изчакване

waiter ['weitə]
1. келнер, сервитъор
2. табла, поднос

waiting ['weitiŋ]
n чакане, очакване
WAITING game тактическо изчакване

waiting-room ['weitiŋrum]
n чакалня

waitress ['weitris]
n сервитъорка, келнерка

waive [weiv]
1. не настоявам на/отказвам се oт (право, привилегия и пр.)
2. не спазвам, заобикалям (правило, изискване и пр.)

waiver ['weivə]
n юр. писмено отказване от право/искане/претенция/привилегия и пр

wake [weik]
I. 1. v (woke, waked, waked, woken) будя (се), събуждам (се), пробуждам (се), разбуждам (и с up)
to WAKE up to the situation осъзнавам цялата сериозност на положението
to WAKE up to oneself осъзнавам/разбирам какво представлявам/как изглеждам
to WAKE up to find oneself famous осъмвам знаменит
2. прен. будя, съживявам, раздвижвам
3. нарушавам тишината/спокойствието на, смущавам, огласям
4. възкресявам, възкръсвам
5. стоя буден, будувам, бодърствувам
6. бдя над мъртвец
7. слагам софра след погребение
II. 1. храмов празник, събор
2. бдение над мъртвец
3. софра след погребение
III. 1. мор. килватер, диря
2. ав. въздушна струя след движещ се самолет и пр.
in the WAKE of веднага след, непосредствено зад, в резултат на, като последица от, по примера на

wakeful ['weikful]
1. буден
2. безсънен
3. бдителен

waken ['weikən]
v будя (се), събуждам (се), пробуждам (се), разбуждам

wake-robin ['weikrɔbin]
1. n бот. змийска хурка, козлец (Arum)
2. вид салеп (Orchis maculata)

waking ['weikiŋ]
a буден, безсънен, бодърствуващ, незаспиващ, бдителен
to keep someone WAKING не оставям някого да заспи
one's WAKING hours часове, в които човек не спи/е буден
a WAKING dream мечта, мечтание, бленуване
WAKING or sleeping наяве или насън

wale [weil]
I. 1. белег, следа (от удар)
2. изпъкнала ивица (на плат)
3. ръб (на кошница и пр.)
II. v оставям белези/следи

waler ['weilə]
n австралийски кон от смесена порода

walk [wɔ:k]
I. 1. вървя, ходя, вървя/отивам пеш
2. обикалям, кръстосвам, обхождам
ходя, разхождам се (about по, из)
3. вървя с обикновен ход (за пешеходец), вървя ходом (за кон)
4. извървявам, преминавам, пропътувам
5. бутам, тикам (велосипед и пр.)
6. водя, развеждам, разхождам
to WALK someone (to) съпровождам, изпращам някого (до) (вкъщи и пр.)
to WALK the streets скитам из улиците, уличница съм
7. явявам се, бродя (за призрак)
8. ост. живея, държа се, постъпвам (по определен начин)
to WALK the hospitals/wards на практика съм в болница (за студент медик)
9. мор. движа се, напредвам
10. обхождам (за да измеря и пр.) площ
walk abroad ширя се, разпространявам се (за епидемия, порок и пр.)
walk away отивам си, отвеждам, откарвам
to WALK away from задминавам, изпреварвам, побеждавам с лекота, отървавам се леко (от катастрофа и пр.)
to WALK away with разг. открадвам, задигам, отнасям, отмъквам, спечелвам лесно
walk in влизам
to WALK in on влизам неочаквано/вмъквам се при
walk into влизам/навлизам в
разг. налитам/попадам/влизам в (капан и пр. порaди непредпазливост), нападам, нахвърлям се върху, ругая
sl. налапвам, излапвам, нагъвам, изразходвам бързо
walk off отивам си внезапно/без предупреждение
отървавам се чрез ходене от (излишнo тегло, лошо настроение и пр.)
to WALK off one's dinner разхождам се, за да ми се смели храната
to WALK someone off his feet/legs съсипвам някого от ходене
to WALK off with разг. лесно спечелвам/вземам награда, разг. задигам, открадвам
walk on театр. участвувам като статист
walk out излизам, напускам демонстративно, стачкувам
измъквам се от (затруднение, неудобно положение и пр.) to WALK out on разг. напускам демонстративно, изоставям, зарязвам
to WALK out with ходя/имам любов с, воен. излизам в градски отпуск
walk over спечелвам без всякакво затруднение, нанасям съкрушителна победа над
разг. отнасям се пренебрежително/презрително към (и to WALK all over someone)
walk through показвам някому мизансцен
to WALK through one's part правя кратка репетиция на роля или (част от) пиеса, отнасям се с безразличие към работата си
walk up приближавам се (to)
WALK up! заповядайте! влезте! вървя нагоре по, изкачвам (стълби и пр.)
II. 1. ход, ходене, вървене, вървеж
it is a good WALK to the park до парка има доста път
2. обикновен ход
to go at a WALK вървя/движа се с обикновен ход
to slow to/to drop into a WALK преминавам в нормален ход (за кон, бегач и пр.)
he never gets beyond a WALK той никога не забързва
3. начин на ходене, характерна стъпка, вървеж, походка
4. разходка
to go for a WALK отивам да се разходя
to take a WALK разхождам се
to take someone for a WALK завеждам/извеждам някого на разходка
5. любимо място за разходка
6. алея, пътека
7. оградено място за домашни животни/за трениране на кучета и пр.
WALK of life обществено положение, занятие, професия
to win in a WALK спечелвам/побеждавам без всякакво усилие

walk-about ['wɔ:kəbaut]
1. пътуване, странствуване, обиколка
2. обиколка сред/непринудена среща с народа (за видна личност)

walkaway ['wɔ:kəwei]
n лесно спечелено състезание

walker ['wɔ:kə]
1. пешеходец
2. човек, който обича да се разхожда
I am not much of a WALKER не издържам много на ходене
3. проходилка за дете
4. помощно приспособление за ходене (за инвалид)

walkie-lookie ['wɔ:kiluki]
n разг. портативна телевизионна камера

walkie-talkie ['wɔ:ki'tɔ:ki]
n разг. портативен радиоприемник и предавател с батерии

walk-in [wɔ:kin]
I. 1. достатъчно голям, за да можеш да влезеш в него (за помещение, килер, хладилник и пр.)
2. с пряк вход от улицата, без антре, коридор и пр. (за жилище и пр.)
3. случаен, приходящ (за посетител, купувач, пациент и пр.)
II. 1. хладилно помещение
2. случаен посетител/купувач/пациент и пр
3. лека победа (особ. изборна)

walking ['wɔ:kiŋ]
I. 1. ходене, вървене, пешеходство
within WALKING distance на разстояние, което може да се извърви пеш, недалеч, съвсем наблизо
2. вървеж, походка
II. 1. пешеходен (за разходка, обиколка и пр.)
2. използван за/при ходене пеш (за обувки, бастун и пр.)

walking case ['wɔ:kiŋkeis]
1. мед. болен, който не е на легло, амбулаторен/приходящ болен
2. воен. леко ранен

walking delegate ['wɔkiŋ,deligət]
n профсъюзен представител

walking dictionary ['wɔkiŋ,dikʃənəri]
n човек, от когото можеш да получиш най-разнообразна информация, шег. всезнаещ човек

walking encyclopaedia ['wɔkiŋen,saiklə'pi:diə]
n човек, от когото можеш да получиш най-разнообразна информация, шег. всезнаещ човек

walking gentleman ['wɔ:kiʒ,dʒentlmən]
n театр. статист, фигурант

walking lady ['wɔ:kiŋ,leidi]
n театр. статистка, фигурантка

walking leaf ['wɔ:kiŋ,li:f]
n зоол. насекомо, наподобяващо листо (Phasmatidae)

walking orders ['wɔ:kiŋ,ɔ:dəz]
n pl уволнение
to give someone his WALKING ORDERS уволнявам
разг. давам пътя на/натривам/разкарвам някого (и walking papers/ticket)

walking part ['wɔ:kiŋ,pa:t]
n театр. роля на статист/фигурант

walking-stick n бастун

walking-tour n екскурзия

walk-on ['wɔ:kɔn]
n (роля на) статист/фигурант

walk-out ['wɔ:kaut]
1. стачка
2. демонстративно излизане/напускане в знак на протест

walk-over ['wɔ:kouvə]
1. състезание/конкурс и пр. с един участник
2. леко постигната/неоспорвана победа

walk-through ['wɔ:kθru:]
1. театр. кратка репетиция на роля/пиеса
2. телев. репетиция без камера

walk-up ['wɔ:kʌp]
n (сграда/къща/жилище в многоетажна сграда) без асансъор

walkway ['wɔ:kwei]
n ам. пешеходна пътека/алея/път

walkyrie вж. valkyrie

walky-talky вж. walkie-talkie

wall [wɔ:l]
I. 1. стена, зид, дувар
blank/blind/dead WALL гола/сляпа стена, калкан
party WALL обща стена
within four WALLs между четири стени
to drive/push/thrust to the WALL притискам до стената
to go to the WALL претърпявам неуспех, провалям се, отстъпвам
to give someone the WALL отдръпвам се, пускам някого да мине от вътрешната страна на тротоара
to have/take the WALL вървя от вътрешната страна на тротоара
to bang/beat/knock/run one's head against a (brick) WALL опитвам се да извърша невъзможното
to drive someone up the WALL карам някого да пощръклее, вбесявам някого
to see through a brick WALL имам отлично зрение, необикновено прозорлив съм
you might as well talk to a brick WALL все едно че говориш на стената
to hang by the WALL оставам неизползван
to turn one's face to the WALL отчайвам се, примирявам се със смъртта
2. нещо, което прилича на/изпълнява функциите на стена
3. анат. обвивка на орган/клетка и пр
4. attr стенен
II. v ограждам/заграждам със стена/стени
преграждам, отделям със стена (обик. с off)
to WALL up зазиждам, запушвам

walla ['wɔlə]
1. n англоинд. човек, който се занимава с определена работа
competition WALLA човек, назначен на работа чрез състезателен изпит
2. sl. важна личност, големец

wallaby ['wɔləbi]
1. дребна порода кенгуру
on the WALLABY (track) австр. sl. скитник, безработен
2. pl разг. австралийци

wallach ['wɔlək]
n влах

wallah ['wɔlə]
вж. walla

wallaroo [wɔlə'ru:]
n едра порода кенгуру (Macropus robustus)

wallboard ['wɔ:lbɔ:d]
n стр. материал за вътрешна облицовка и пр

wallet ['wɔlit]
1. портфейл
2. ост. торба, сак
3. чанта за инструменти и пр

wall-eyed ['wɔ:laid]
1. с бял/блед гледец/роговица
2. с големи/гледащи втренчено очи
3. разноглед

wallflower ['wɔ:lflauə]
1. бот. многогодишен шибой
2. разг. дама, останала без кавалер по време на танц

Walloon [wə'lu:n]
I. a валонски
II. 1. валонец
2. езикът на валонците

wallop ['wɔləp]
I. 1. бия, удрям, бъхтя, налагам, пердаша
2. вря, кипя, клокоча
3. бързам, препускам тромаво, въргалям се
4. подмятам се (за кораб)
II. 1. силен удар
2. бокс умение за нанасяне на удар
3. силен ефект
4. бира

walloping ['wɔləpiŋ]
I. 1. голям, огромен, едър
2. чудесен, смайващ
II. 1. бой, пердах
2. поражение

wallow ['wɔlou]
1. валям се, въргалям се, търкалям се
2. подмятам се (за кораб)
3. отдавам се всецяло на, тъна в (порок, разкош и пр.)
to be WALLOWing in money червив съм с пари
4. избликвам, изригвам на талази (за пушек, пламъци и пр.)

wall-painting ['wɔ:lpeintiŋ]
n изк. стенопис, фреска

wallpaper ['wɔ:lpeipə]
n тапети

wall plug ['wɔ:lplʌg]
n ел. контакт

wall street ['wɔ:lstri:t]
1. n прен. финансовият център на САЩ
2. (интересите на) управляващата банкерска и финансова върхушка на САЩ, Уол Стрийт

wall-to-wall ['wɔ:ltə'wɔ:l]
a покриващ целия под (за килим, мокет и пр.)

walnut ['wɔ:lnʌt]
1. орех (дърво и плод)
2. орехово дърво (материал)

walrus ['wɔ:lrəs]
n зоол. морж

waltz [wɔ:ls]
I. n вале
II. 1. играя/танцувам вале, въртя (някого) във/танцувам (с някого) вале
2. движа се/нося се радостно/весело
3. разг. свършвам (нещо) с лекота
to WALTZ someone out of the room ам. извеждам/изхвърлям някого безцеремонно от стаята
to WALTZ off with лесно спечелвам, грабвам (награда и пр.)
to WALTZ up ам. изправям се, изтъпанчвам се

wampum ['wɔmpəm]
1. гердан от раковини у индианците
2. sl. пари

wan [wɔn]
I. 1. блед, изпит, изнурен
2. неясен, леко замъглен (за небесно тяло)
3. тъжен, плах, едва доловим
II. 1. бледнея, побледнявам
2. натъжавам се, помръквам

wand [wɔnd]
1. жезъл, палка (и диригентска)
2. (magic) WAND магическа пръчка
as if touched with a WAND като по чудо, сякаш с магия

wander ['wɔndə]
1. скитам се, странствувам, бродя (и с about)
преброждам (over)
2. отклонявам се, заблуждавам се, загубвам се, блуждая (и прен.)
3. отклонявам се (от въпрос и пр.), лъкатуша (за път и пр.), отклонявам се от правия път, греша
4. загубвам интерес, разсейвам се
5. говоря/мисля несвързано, бълнувам, обърквам се, не съм на себе си/с ума си

wanderer ['wɔndərə]
n скитник, странник, пътешественик

wandering ['wɔndəriŋ]
I. 1. скитащ, странствуващ
2. лъкатушен
3. разсеян, блуждаещ
the WANDERING Jew скитникът евреин
бот. вид пълзящо растение (Tradescantia)
II. 1. скитане, странствуване
2. бълнувания, разсеяни/несвързани мисли

wanderlust ['wɔndəlʌst]
n страст към пътешествия/скитане

wane [wein]
I. 1. намалявам, чезна, бледнея, губя блясъка си
2. приближавам се към/наближавам края си, свършвам се (за влияние, благополучие и пр.)
3. нащърбявам се, намалявам се (за луната)
II. 1. намаляване, спадане, чезнене, гаснене
his star/glory is on the WANE славата му e на залязване
the moon is on the WANE луната се нащърбява
2. нащърбен/дефектен край на дъска/талпа

waney ['weini]
a намален, намаляващ

wangle ['wængl]
1. v sl. изпросвам, измъквам, изкрънквам
2. нареждам се/подреждам се ловко, постигам целта си по нечестен начин
3. извъртам, подправям (данни, факти и пр.)
to WANGLE through измъквам се ловко от трудно положение

want [wɔnt]
I. 1. искам, желая
2. трябва ми, нуждая се от, липсва ми, лишен съм от, нямам, не ми достига
to WANT for nothing не съм лишен от нищо, имам всичко, каквото ми трябва
to WANT patience нетърпелив съм
3. искам, изисквам, трябва ми, нуждая се от
your hair WANTs cutting косата ти се нуждае от подстригване
you WANT some rest трябва ти почивка
he WANTs it done at once той иска да бъде направено веднага
4. липсвам, недостигам
it WANTs one minute to ten след една минута ще бъде десет часа
5. беден съм, в нужда съм, търпя лишения
6. разг. трябва, необходимо е
you WANT to eat before you go ще трябва да ядеш, преди да тръгнеш
you don't WANT to overdo it не е нужно да прекаляваш
want for имам/изпитвам нужда от, липсва ми, нямам
want in разг. искам да вляза
want out разг. искам да изляза
искам да не се меся/да се измъкна (of от)
II. 1. липса, недостиг
2. бедност, нужда, лишение
in WANT крайно нуждаещ се
3. нужда, потребност, недостиг
to be in WANT of нуждая се от, не ми достига
for WANT of от/по (ради) липса на
WANT ad ам. обявление във вестник в колоната търси се

wanted ['wɔntid]
1. нужен, желан, търсен
call me if I am WANTED повикай ме, ако някой ме търси/ако има нужда от мен
2. WANTED (by the police) търсен от полицията
3. разг. търси се (като обява във вестник)
WANTED a cook for a small family търси се готвач за малко семейство

wanting ['wɔntiŋ]
I. 1. лишен от, на когото липсва (някакво качество) (in)
to be WANTING in experience липсва ми/не ми достига опит
2. недостатъчен, недостигащ
3. неотговарящ на изискванията/стандарта
II. prep без, при липса на
a month WANTING two days един месец без два дни

wanton ['wɔntən]
I. 1. буен, игрив, палав, необуздан
2. пъргав, подвижен
3. буен, обилен, пищен (за растителност)
4. богат, охолен, пищен, разточителен
5. безпричинен, неоправдан, произволен, безотговорен, своеволен
6. разпуснат, покварен, безнравствен
7. непостоянен, променлив (за вятър, настроение и пр.)
II. n човек, водещ разточителен/разгулен/безнравствен живот (особ. жена), развратница
III. 1. играя, палувам
2. държа се необуздано, разпуснато, безотговорно, водя безнравствен/разточителен живот, пилея, харча без сметка, пропилявам, прахосвам

wapiti ['wɔpiti]
n зоол. канадски елен

war [wɔ:]
I. 1. война
cold WAR студена война, война на нерви
hot/shooting WAR същинска война, въоръжен конфликт
World War I/II Първата/Втората световна война
WAR of manoeuvre маневрена война
position WAR позиционна война
private WAR продължителна вражда между лица/семейства, враждебни действия срещу отделни лица от друга държава
the WAR s of the Roses ист. войната на Червената и на Бялата роза (XV в.)
to make/wage/levy WAR on водя война/воювам с
to go to WAR прибягвам до оръжие, воювам (with с)
to have been in the WARs разг. пострадал съм, имам окаян вид
in the WAR през (време на) войната
on a WAR footing, on WAR establishment на бойна нога, в боева готовност
to carry the WAR into the enemy's country/camp пренасям войната на територията на противника, прен. предявявам насрещно обвинение
2. борба, стълкновение
WAR of the elements борба на стихните, буря
WAR of words словесен двубой
3. attr военен
War Office англ. Военно министерство
II. v обик. прен. воювам, бия се, сражавам се (with, against с)

war baby ['wɔ:beibi]
1. дете, родено през войната (особ. извънбрачно)
2. неприятна последица от войната

warble ['wɔ:bl]
I. 1. пея, чуруликам (за птица) (и прен.)
2. бълбукам, ромоля (за поток)
II. n чуруликане, трели, пеене с трели
III. 1. вет. обик. pl втвърдена кожа от седло/хомот и пр
2. тумoр, причинен от ларвите на щръклицата
3. зоол. щръклица

warbler ['wɔ:blə]
1. n зоол. пойна птица
2. коприварче (и wood WARBLER)

war chest ['wɔ:tʃest]
n фондове за война и др. кампании

war-cloud ['wɔ:klaud]
n надвиснала заплаха от война

war-clouds ['wɔ:klaudz]
n надвиснала заплаха от война

war criminal ['wɔ:,kriminal]
n военнoпpecтъпник

war-cry ['wɔ:krai]
n боен вик/зов, прен. лозунг, призив

ward [wɔ:d]
I. 1. повереник
WARD in Chancery/of Court юр. повереник под съдебна опека
2. опека, настойничество, протекция
in WARD под опека
3. лице под опека
4. затворническа килия, болнично отделение, павилион
casual WARD стая за нощуване на бездомници в бедняшки/приют
5. административен, градски район, квартал, административно поделение на графство в Сев. Англия и Шотландия
WARD heeler/politician ам. местен политикан, политически агитатор, далавераджия
6. ост. стража, пазене
to keep WARD and guard стоя на стража, бдя
7. вътрешен двор на крепост/замък
8. защита, фехт. отбранително положение
9. нарез (на ключ, брава)
II. 1. отблъсквам, парирам, предотвратявам (off)
2. отбягвам
3. книж. пазя, защищавам (against от)
4. настанявам в болнично отделение/приют

war dance ['wɔ:da:ns]
n боен танц (при влизане в бой и след победа)

warden ['wɔ:dn]
I. 1. началник, управител, директор
2. ректор
3. губернатор
4. църковен настоятел, епитроп
5. надзирател, пазач, вратар, портиер, ост. страж
air-raid WARDEN отговорник на местна противовъздушна отбрана
II. n едър сорт зимна круша

warder ['wɔ:də]
1. надзирател, пазач в затвор, тъмничар
2. ост. страж
3. ист. жезъл, скиптър

wardour street ['wɔ:dəstri:t]
1. търговия с антични и лъже-антични мебели
2. кино търговия с филми
3. attr подправено старинен

wardress ['wɔ:dris]
ж. р. от warder

wardrobe ['wɔ:droub]
n гардероб, дрешник
WARDROBE master/mistress театр. гардеробиер/ка, костюмиер/ка (на артистите)
WARDROBE dealer вехтошар
WARDROBE bed сгъвае мо легло
WARDROBE (trunk) куфар-гардероб
my WARDROBE needs to be renewed трябва да си купя някой нови дрехи

wardroom ['wɔ:drum]
1. n мор. каюткомпания
2. офицерите на военен кораб

wardship ['wɔ:dʃip]
n опекунство, опека, настойничество

ware [wɛə]
I. 1. изделия
stone WARE керамични/каменинови изделия
China WARE порцелан
2. рl стоки
II. v главно в imp внимавам, пазя се от (куче, бодлива тел и пр.)
III. 1. aware
2. предпазлив, внимателен

warehouse ['wɛəhaus]
I. 1. склад за стоки, магазия
2. магазин за продажба на едро
3. голям магазин
II. v съхранявам в склад, складирам

warehouseman ['wɛəhausmən]
1. склададжия
2. работник в склад
3. управител/собственик на склад

wareroom ['wɛərum]
n помещение за излагане на стоки

warfare ['wɔ:fɛə]
n воюване, война, военно дело, борба

war footing ['wɔ:futiŋ]
1. военно положение, бойна готовност/нога
2. военни сили, ефективи

war-game ['wɔ:geim]
n военна игра/упражнения

war-god ['wɔ:gɔd]
n бог на войната, особ. богът Марс

war hawk ['wɔ:hɔ:k]
n войнолюбец, милитарист

warhead ['wɔ:hed]
n зарядна/бойна глава на ракета, торпила и пр

war-horse ['wɔ:hɔ:s]
1. ист. боен кон
2. (old) WAR-HORSE pem. ветеран (за войник, политик)
3. изтъркана пиеса/песен и пр

warily ['wɛərili]
adv внимателно, предпазливо

wariness ['wɛərinis]
n предпазливост

warlike ['wɔ:laik]
a военен, войнствен

warlock ['wɔ:lɔk]
n вълшебник, магъосник

warlord ['wɔ:lɔ:d]
1. военен диктатор
2. върховен началник на армията, военачалник
3. войнолюбец

warm [wɔ:m]
I. 1. топъл (и за цвят)
2. стоплен, затоплен
a WARM corner уютно/топло ъгълче/местенце
to get WARM стоплям се, затоплям се
you are getting WARM! топло! (при детска игра)
to be WARM with wine разгорещен съм от виното
3. сърдечен, топъл (за прием и пр.)
WARM heart добро/отзивчиво сърце
4. разгорещен, разпален, ожесточен, ядосан
5. опасен, труден
6. жив, деен, пъргав, усърден, ентусиазиран
7. пресен, свеж (за следа)
8. чувствен, еротичен
9. разг. заможен, охолен, богат, осигурен материално
WARM words разг. кавга, сбиване, счепкване
WARM work разг. напрегната/тежка работа, прен. опасна дейност/конфликт, изострена борба
to make it/things WARM for someone правя пребиваването/съществуването на някого някъде опасно/невъзможно
to keep a place WARM for someone пазя мястото на някого, замествам временно някого в службата му
II. 1. стоплям (се), затоплям (се) (и с up)
to WARM oneself at the fire грея се/топля се на огъня
2. прен. стоплям, сгрявам, развеселявам
3. прен. оживявам (се), запалвам (се), въодушевявам (се)
разгневявам се (и с up)
4. сгрявам, загрявам, подтоплям (ядене) (ам. и с over)
warm to разпалвам се, ентусиазирам се
to WARM (up) to one's subject (започвам да) говоря с интерес/увлечение/въодушевление, свиквам с, увличам се в, обиквам (работата си и пр.)
to WARM (up) to/towards someone (започвам да) изпитвам съчувствие/нежност/обич и пр. към някого
warm up сгрявам, затоплям, подтоплям (ядене), загрявам (за радио, двигател и пр.), сп. разгрявам се, увличам (се), оживявим (се), отпускам се, ставам по-сърдечен/задушевен (за атмосфера и пр.), прен. разпалвам (се)
III. n топлина, стопляне
come and have a WARM ела да се постоплиш
give the soup a WARM стопли/подтопли супата
British WARM воен. полушубка

warmblooded ['wɔ:mblʌdid]
1. зоол. топлокръвен
2. темпераментен

warmed-over ['wɔ:mdouvə]
a стоплен, подтоплен (за ядене и пр.), прен. изтъркан, безинтересен

warmer ['wɔ:mə]
n грейка
нaгревателен уред

warm-hearted ['wɔ:mha:tid]
a добър, отзивчив, (добро) сърдечен

warming-pan ['wɔ:miŋpæn]
1. ост. грейка за затопляне на легло
2. временен заместник

warmonger ['wɔ:mʌŋgə]
n подстрекател към/подпалвач на война

warmongering ['wɔ:mʌŋgəriŋ]
n подстрекателство към война

warm spot ['wɔ:mspɔt]
n трайна обич, слабост (към някого, нещо)

warmth [wɔ:mθ]
1. топлина
2. тoплота, сърдечност
3. разпаленост, разгорещеност, раздразнение
4. ентусиазъм, жар
5. жив. топли багри

warn [wɔ:n]
1. предупреждавам
to WARN someone against something предупреждавам някого да се пази от нещо
to WARN someone against doing something предупреждавам някого да не прави нещо
2. съобщавам предварително, уведомявам, предизвестявам, съветвам
warn away предупрeждавам някого да не се приближава/да се маха, лов. подплашвам, изплашвам (дивеч)

warning ['wɔ:niŋ]
I. 1. предупредителен (за сигнал, поглед и пр.)
2. предпазен
II. 1. предупреждение
let this be a (fair) WARNING to you нека това ти служи за урок/предупреждение
to take WARNING вземам си бележка, внимавам
2. признак, предупредителен знак/сигнал
to give WARNING ост. to give notice (вж. notice)

warp [wɔ:p]
I. 1. текст. основа
WARP (and woof) прен. основа, база
2. изкривеност, изкривяване, изкорубване
3. отклонение от нормата
извратеност (и WARP of the mind)
4. мор. вид корабно въже
5. алувиална почва, утайка, нанос
II. 1. изкорубвам (се), свивам (се), деформирам (се)
2. прен. извратявам, изопачавам, изкривявам
3. текст. насновавам основа
4. мор. придвижвам (кораб) с въже
5. наторявам с наносна тиня

war-paint ['wɔ:peint]
1. оцветяване на лицето и тялото преди започване на битка
2. разг. парадно облекло, премяна
3. разг. грим

warpath ['wɔ:pa:θ]
n индиански поход
to be/to go out on the WARPATH воювам, заемам войнствена позиция

war-plane ['wɔ:plein]
n военен/боен самолет

warrant ['wɔ:rənt]
I. 1. съдебно разпореждане/постановление/заповед
2. основание
3. гаранция, пълномощно, препоръка, поръчителство, свидетелство
4. пълномощие, разрешително
WARRANT of attorney юр. мандат
5. основание, оправдание
6. воен. заповед за производство в подофицерски чин
7. гарант
II. 1. поръчителствувам, гарантирам
2. удостоверявам, уверявам, потвърждавам, разг. сигурен съм, гарантирам
I ('ll) WARRANT (you) уверявам те, гарантирам ти
I'll WARRANT him a perfectly honest man гарантирам, че той е съвсем почтен човек
this material is WARRANTed (to be) colour-fast този плат не избелява
3. давам основание за, оправдавам
4. упълномощавам, узаконявам

warrantable ['wɔrəntəbl]
a законен, допустим, оправдан, основателен

warrantee ['wɔrən'ti:]
n юр. човек, който получава гаранция

warranter ['wɔrəntə]
n юр. поръчител, гарант

warrant-officer ['wɔrənt'ɔfisə]
1. мор. мичман II ранг
2. воен. административен офицер, междинна категория между сержантски и офицерски състав

warrantor ['wɔrəntə]
n юр. поръчител, гарант

warranty ['wɔrənti]
1. основание, право
2. упълномощаване
3. поръчителство, гаранция

warren ['wɔrən]
1. развъдник на дребни животни, особ. зайци
2. лабиринт от гъстонаселени улици/къщи и пр
3. гъсто населена бедняшка къща

warring ['wɔ:riŋ]
a противоречив, несъпоставим, непримирим

warrior ['wɔ:riə]
n войн, боец, войник

warship [wɔ:ʃip]
n военен кораб

wart [wɔ:t]
1. брадавица
WARTs and all без разкрасяване, с всичките му кусури
2. нарастък върху ствол на дърво
3. разг. неприятен човек

wart-hog ['wɔ:thɔg]
n зоол. африкански глиган (Phacocoerus)

wartime ['wɔ:taim]
1. военно време
in WARTIME във/по време на/през война
2. attr военновременен, от войната
WARTIME recollections спомени от войната

warty ['wɔ:ti]
1. като брадавица
2. покрит с брадавици

war-weary ['wɔ:wiəri]
a изморен от продължителна война

war-whoop ['wɔ:hu:p]
n боен вик (особ. на индианци)

war-widow ['wɔ:widou]
n вдовица от войната

war-worn ['wɔ:wɔ:n]
1. опустошен от войната
2. изтощен от войни/войната

wary ['wɛəri]
1. внимателен, предпазлив, бдителен
to keep a WARY eye on someone дебна някого
to be WARY of пазя се/гледам да не (с ger)
2. хитър, ловък

was вж. be

wash [wɔʃ]
I. 1. мия (се), измивам (се), къпя (се), окъпвам (се), промивам
to WASH one's hands измивам си ръцете (и прен.) (of)
2. пера, изпирам
3. мия брегове (за море)
бия се, блъскам се, плискам се (за вълни) (и с upon)
to WASH ashore изхвърлям на брега, нося/отнасям към брега
4. покривам с тънък слой, намазвам, боядисвам
5. отмивам, отнасям с течението
6. пера се, издържам на пране (за дреха, плат)
7. издържам критика
that theory won't WASH тази теория е неубедителна, не издържа критика
8. мин. промивам, обогатявам по мокър начин
9. подравям, подривам (се), издълбавам (се)
to WASH a blackamoor/an Ethiopian white залавям се за/занимавам се с безнадежна работа
flowers WASHed with dew окъпани в роса цветя
wash away отмивам, измивам
to WASH away sins рел. пречиствам от грехове, отнасям (за вълни)
wash down измивам (и с маркуч)
oмивам, отмивам, отнасям
прокарвам (храна и пр., като пия течност между хапките) (with с)
wash off измивам (се), изпирам (се), отмивам
wash out измивам (се), изпирам (се), прен. изтривам/изличавам (нещо) от съзнанието си, подмивам, подривам (брегове, път), разг. попречвам на започването на, осуетявам, спирам, отменям (игра, мач и пр.), отхвърлям, елиминирам, отпадам (от училище, състезание и пр.)
wash over оставам незабелязан за
wash up мия, измивам (съдове), мия се, измивам се, изхвърлям на брега
II. 1. миене, измиване
to have a WASH измивам се
2. пране
at the WASH (даден) на пране (за дрехи и пр.)
3. плискане, плясък (на вълни), прибой
4. диря на кораб, килватер, ав. раздвижена струя въздух след самолет
5. помия (и прен.)
6. празни приказки, дърдорене, брътвеж
7. тънък пласт/слой боя/метал
8. тоалетна вода, лосион, разтвор (за дезинфекция и пр.)
9. неферментирал малц и пр
10. залята от вода местност, плитчина на река/море
11. ерозия, отмиване, подриване
12. нанос, чакъл, пясък
13. златоносен пясък
14. ам. старо корито на река
it'll all come out in the WASH разг. всичко ще се нареди от само себе си
рано или късно ще се разбeре

washable ['wɔʃəbl]
a който може да се пере, който не избелява при пране

wash-and-wear ['wɔʃən,wɛə]
a който лесно се пере, суши и не се нуждае от гладене (за дреха)

wash-basin ['wɔʃbeisn]
n леген за измиване, мивка, умивалник

washboard ['wɔʃbɔ:d]
1. дъска за търкане на дрехи при пране
2. арх. перваз, цокъл

wash-boiler ['wɔʃbɔilə]
n ператен котел, ператник

wash-bowl ['wɔʃboul]
n леген

wash-cloth ['wɔʃklɔθ]
1. кесия, кърпа за миене на лице и къпане
2. кърпа за миене на съдове

wash-day ['wɔʃdei]
n ден, определен за пране

wash-drawing ['wɔʃdrɔ:iŋ]
n акварел, особ. в бяло, черно и сиво

washed-out ['wɔʃtaut]
1. разг. уморен, изтощен, капнал
2. отпаднал, отпуснат, без дух/настроение
3. избелял (за плат)

washed-up ['wɔʃtʌp]
a разг., прен. съсипан, свършен, фалирал

washer ['wɔʃə]
1. тех. промивачка
2. тех. шайба, пръстен
3. мияч на съдове и пр
4. перална машина

washerwoman ['wɔʃəwumən]
n (pl-women) перачка

wash-hand ['wɔʃhænd]
a за измиване на ръце

wash-house ['wɔʃhaus]
n пералня (сграда, помещение)

washing ['wɔʃiŋ]
1. миене, пране, изпрани дрехи
2. белъо за пране
3. ам. търг. фиктивна продажба
to get on with the WASHING sl. преставам да си губя времето
4. attr който е/служи за пране/миене и пр., който може да се пере (за материя, дреха)

washing-machine ['wɔʃiŋmə'ʃi:n]
n перална машина

washing-up ['wɔʃiŋʌp]
n измиване на съдове (за ядене)
WASHING-UP machine машина за автоматично измиване на съдове

wash-leather ['wɔʃleðə]
n гюдерия

wash-out ['wɔʃaut]
1. размиване, отмиване, ерозия
2. изровено място, дупка
3. провалил се човек, пропаднал кандидат, некадърник
to be a WASH-OUT sl. провалям се, оказвам се негоден, претърпявам пълен провал/фиаско

wash-room ['wɔʃrum]
n умивалня, ам. обществена тоалетна

wash-stand ['wɔʃstænd]
n умивалник (мебел)

wash-tub ['wɔʃtʌb]
n корито за пране

wash-woman ['wɔʃwumən]
ам. washer-woman

washy ['wɔʃi]
a слаб, рядък (за чай), блудкав (за течност, храна), блед, измит (за цвят), безцветен, разводнен, вял (за стил)

wasn't ['wɔznt]
съкр. от was not

wasp [wɔsp]
n оса (и прен.)

waspish ['wɔspiʃ]
a раздразнителен, сприхав

wasp-waisted ['wɔsp,weistid]
a с много тънка талия (като оса)

wassail ['wɔseil]
I. 1. гощавка, гуляй, пир
2. наздравица
3. коледно/празнично питие
II. 1. гуляя, пирувам
2. вдигам/пия наздравица
3. коледувам

wast [wɔst]
вж. be

wastage ['weistidʒ]
1. загуба, фира, брак
2. прахосване

waste [weist]
I. 1. хабене, изхабяване, износване, губене, прахосване
to go/run to WASTE хабя се напразно, прахосвам се
2. остатъци, останки, отпадъци, изрезки, брак, боклук, смет, отработена вода, канални води, изпражнения
3. пустиня, пущинак, пустош
a WASTE of waters воден простор, морска шир
4. загуба, преразход
5. увреждане на имуществото, опустошителна разруха
6. мин. нерудоносна скала, стерил
7. WASTE-pipe
8. (cotton) WASTE тех. памучни отпадъци/конци за изтриване
II. 1. a непотребен, негоден, бракуван
WASTE products отпадъци, отпадъчни продукти
2. пустинен, необработен, запустял, незалесен, пуст, неизползван, опустошен, разорен
to lay WASTE опустошавам
to lie WASTE стоя неизползван/необработен (за земя)
3. ост. излишен, ненужен, напразен
4. тех. отработен
III. 1. пилея, прахосвам, изхарчвам (енергия, пари), губя, хабя, похабявам, губя се, изчезвам
WASTE not, want not пести, за да имаш
to WASTE advice, etc. on someone xaбя си напразно съветите и пр. към някого
to WASTE words говоря на вятъра
WASTEd life пропилян живот
to WASTE one's labour работя напразно
2. изтощавам (за болест)
3. опустошавам, увреждам, повреждам (имущество и пр.), изхабявам, разорявам
4. чезна, линея, вехна, съхна (и с away)

waste-basket ['weist,ba:skit]
ам. waste-paper basket

wasteful ['weistful]
1. разточителен, прахоснически
2. разорителен

wasteland ['weistlænd]
n пустош, пустеещи земи

waste-paper basket ['weispeipə,ba:skit]
n кошче за книжни отпадъци

waste-pipe ['weistpaip]
n отточна/канализационна тръба

waster ['weistə]
1. разточител, прахосник, развей-прах
2. sl. нехранимайко, несретник
3. бракувана вещ, брак

wastrel ['weistrəl]
1. изхабено нещо, бракувана вещ
2. разсипник, пройдоха
3. изоставено дете
4. безделник, непрокопсаник

watch [wɔtʃ]
I. 1. ост. страж, стража, пост, караул, патрул, пазач, часовой
2. бодърствуване, бдение
3. наблюдение, бдителност
to keep WATCH (and ward) наблюдавам, следя зорко/отблизо, стоя на стража, карауля
to be on the WATCH (for) нащрек съм, дебна, чакам в засада
4. мор. вахта
5. ист. стража (част от нощта)
the WATCHes of the night часове на нощно бдение, безсъница
6. часовник (джобен, ръчен)
II. 1. наблюдавам, следя, пазя
to WATCH it sl. внимавам, отварям си очите на четири
2. бдя (over над), бодърствувам, нащрек съм
3. очаквам, дебна (и с for)
a WATCHed pot never boils когато чакаш, времето ти се струва безкрайно дълго
4. гледам (телевизия)
watch out (for) внимавам, нащрек съм, отварям си очите на четири
watch over пазя, наглеждам, охранявам

watch-box ['wɔtʃbɔks]
n караулна будка

watch-case ['wɔtʃkeis]
n метален корпус на часовник (джобен, ръчен)

watch-chain ['wɔtʃ,tʃein]
n верижка на часовник, ланец

watch-dog ['wɔtʃdɔg]
1. куче пазач
2. пазител
the WATCH-DOG of the Treasury ам. сенатор, натоварен с контрола върху изразходваните държавни средства и пр

watcher ['wɔtʃə]
1. наблюдател
2. пазач
3. ам. застъпник на кандидат при избoри

watch-fire ['wɔtʃfaiə]
n бивачен огън, сигнален огън

watchful ['wɔtʃful]
a бдителен, наблюдателен, внимателен, зорък, бдящ
WATCHFUL nights часове на нощно бдение, безсънни/бели нощи

watchfully a бдително

watchfulness n бдителност

watch-guard ['wɔtʃga:d]
n верижка на часовник, ланец

watch-house ['wɔtʃhaus]
1. караулно помещение
2. полицейски пост

watchmaker ['wɔtʃmeikə]
n часовникар

watchman ['wɔtʃmən]
1. нощен пазач
2. караул, стража

watch night ['wɔtʃnait]
n (богослужение през) нощта срещу Нова година

watch-pocket ['wɔtʃpɔkit]
n малко джобче за часовник

watch-tower ['wɔtʃtauə]
n стражева кула, наблюдателница

watchword ['wɔtʃwə:d]
1. парола
2. лозунг, призив, повик, вик

water ['wɔ:tə]
I. 1. вода
WATER on the brain мед. хидроцефалия, воднянка
WATER on the knee мед. хидартроза на коляното
to hold WATER не пропускам вода, не тека, прен. издържам на критика, логичен/последователен съм (за теория и пр.)
to make WATER пропускам вода, тека, уринирам
to cast one's WATER изследвам си урината
2. обик. рl минерална вода (и table WATER s)
to take/drink the WATERs лекувам се с/пия минерална вода
3. води, езеро, река, море
WATERs of forgetfulness прен. забвение, смърт, лета
high/low WATER прилив/отлив, най-високата точка на прилива/най-ниската точка на отлива, прен. апогей/застой
in home WATERs в териториалните води на дадена страна
by WATER по воден път, по море
on this side of the WATER отсам морето/океана
to go on the WATER правя разходка по река/море и пр.
still WATERs run deep тихите води са дълбоки
like a fish out of WATER като риба на сухо
4. водоем, резервоар
an ornamental WATER изкуствено езеро
5. воден разтвор, тоалетна и пр. вода, слюнка, пот, сълзи и пр.
to make/pass WATER уринирам
difficulty in passing мед. задържане на урина
to bring WATER to someone's mouth правя скомина/карам да потекат лигите на някого
6. бистрота, прозрачност
of the first WATER от (най-) чиста проба (и прен.)
7. вълнообразни отблясъци на коприна
8. фин. акции, издадени без увеличение на основния капитал
9. water-colour
10. attr воден, за/от/по/с вода
above WATER вън от опасност, незатруднен финансово
to keep/hold one's head above WATER крепя се, едва оцелявам/преживявам, особ. финансово
in deep WATER (s) в голямо финансово затруднение/беда, сполетян от бедствие/скръб
in low WATER без пари, закъсал
in smooth WATER преодолял пречки/затруднения, напредващ с лекота
to get into hot WATER разг. загазвам, изпадам в беда
to get someone into hot WATER разг. вкарвам някого в беля
to pour/throw cold WATER on прен. поливам със студен душ, действувам отрезвително, обезсърчавам, осуетявам
a lot of/much WATER has flown/run under the bridge/over the dam много време мина/много вода изтече оттогава
you may take a horse to the WATER, but you cannot make him drink насила хубост не става
bubbly WATER шег. шампанско
strong WATER, WATER of life ракия, прен. духовна храна
to burn the WATER ловя риба нощем (с пика и зaпален фенер)
writ (ten) in/on WATER краткотраен, мимолетен, преходен (за постижение и пр.)
to swim between two WATERs колебая се между две мнения/решения, запазвам неутралитет
like WATER изобилие, щедро, без сметка
II. 1. мокря, намокрям, навлажнявам
2. поливам, наводнявам, поя, напоявам (и за река)
3. ходя/водя на водопой, пия вода
4. WATER down разтварям във вода, разреждам, разводнявам, прен. смекчавам (изказване и пр.)
5. отделям вода, потичат ми лигите, насълзявам се (за очи)
to make someone's mouth WATER правя/карам да потекат лигите на някого, възбуждам желание/завист у някого
6. набавям/вземам/запасявам (се) с вода (за кораб, локомотив и пр.)
7. текст. моарирам (коприна и др. материи)
8. фин. увеличавам фиктивно капитала на

waterage ['wɔ:təridʒ]
n (такса за) превозване на стоки по вода

water back ['wɔ:təbæk]
n ам. казанче за топлене на вода в печка

water-bath ['wɔ:təba:θ]
n водна баня (и готв.)

water-bed ['wɔ:təbed]
n гумен дюшек, напълнен с вода (за болен-при болки от залежаване)

water-biscuit ['wɔ:tə,biskit]
n тънък бисквит, обик. без захар и мазнина

waterborne ['wɔ:təbɔ:n]
1. превозван/пренасян по вода (за стока)
WATERBORNE transport воден транспорт
2. пренасян чрез пиене на замърсена вода, инфекциозен (за болест)

water-bottle ['wɔ:təbɔtl]
1. шише за вода, гарафа
2. манерка

water-cannon ['wɔ:təkænən]
n приспособление за разпръсване на тълпа със силна струя вода

water-carriage ['wɔ:tə,kæridʒ]
n воден транспорт/превоз

water-carrier ['wɔ:tə,kæriə]
n Водолей (съзвездие и знак на зодиака)

water-cart ['wɔ:təka:t]
n цистерна с вода за пиене/пръскане

water-closet ['wɔ:təklɔzit]
n клозет

water-colour ['wɔ:tə,kʌlə]
1. акварел (рисунка и боя)
2. attr акварелен

water-colourist ['wɔ:təkʌlərist]
n акварелист

water-cooled ['wɔ:tə,ku:ld]
a тех. с водно охлаждане

watercourse ['wɔ:təkɔ:s]
1. река, рекичка, ручей
2. речно корито/русло

watercress ['wɔ:təkres]
n бот. крес (он), пореч

water-cure ['wɔ:təkjuə]
n водолечение, хидротерапия

water-dog ['wɔ:tədɔg]
n разг. добър плувец, стар моряк

water-drinker ['wɔ:tədriŋkə]
n пълен въздържател

waterfall ['wɔ:təfɔ:l]
n водопад

waterfowl ['wɔ:təfauəl]
n събир. водни птици

waterfront ['wɔ:təfrʌnt]
1. брегова линия, бряг
2. част от град, достигаща до брега на река, езеро и пр

water-gas ['wɔ:təgæs]
n хим. воден газ

Watergate ['wɔ:təgeit]
n врата/затвор на шлюз

water-gauge ['wɔ:təgeidʒ]
n водопоказател

water-glass ['wɔ:təgla:s]
1. водна чаша
2. хим. водно стъкло
3. тръба за наблюдаване на предмети под водата

water-hammer ['wɔ:təhæmə]
n тех. хидравличен удар

water-heater ['wɔ:təhi:tə]
n нагревател, бързовар

water-hemlock ['wɔ:tə,hemlɔk]
n бот. вид отровно блатно растение (Cicuta)

water-hen ['wɔ:təhen]
1. n зоо. водна кокошка (Gallinula chloropus)

water-hole ['wɔ:təhoul]
n гъол, блато, езерце

water-ice ['wɔ:tərais]
n им. разхладително плодово питие/сладолед

watering-can ['wɔ:təriŋ,kæn]
n градинарска лейка

watering-cart ['wɔ:təriŋ,ka:t]
вж. water-cart

watering-place ['wɔ:təriŋ,pleis]
1. (място за) водопой
2. курорт с минерални бани
3. морски курорт

watering-pot ['wɔ:təriŋ,pɔt]
вж. watering-can

water-jacket ['wɔ:tə,dʒækit]
n тех. водна риза/мантия/кожух

water-level ['wɔ:təlevl]
1. ниво на водата (в резервоар и пр.)
2. равнило, либела, терзия
3. ниво на подпочвените води

water-lily ['wɔ:təlili]
n бот. водна лилия (Nymphaeaceae)

waterline ['wə:təlain]
n мор. ватерлиния

waterlogged ['wɔ:təlɔgd]
1. напоен с вода, подгизнал (за дърво)
2. полузатънал, напълнен с вода (за кораб)
3. заблатен (за терен)

water-main ['wɔ:təmein]
n водопровод, водопроводна магистрала

waterman ['wɔ:təmæn]
n (pl-men) лодкар, гребец

watermanship ['wɔ:təmənʃip]
n умение да се гребе/плува добре, гребна/плувна техника

watermark ['wɔ:təma:k]
n воден знак (на хартия)

water-melon ['wɔ:təmelən]
n диня, любеница

water-meter ['wɔ:təmi:tə]
n водомер

water-mill ['wɔ:təmil]
n воденица, мелница

water-nymph ['wɔ:tənimf]
n водна нимфа, русалка

water-parting ['wɔ:təpa:tiŋ]
вж. water-shed

water-pipe ['wɔ:təpaip]
n водопроводна тръба

water-pistol ['wɔ:təpistəl]
n водно пистолетче (играчка)

water-polo ['wɔ:təpoulou]
n сп. водна топка/поло

water-power ['wɔ:təpauə]
n водна сила, хидроенергия

waterproof ['wɔ:təpru:f]
1. a непромокаем, импрегниран
2. n непромокаема матария/дреха, мушама, дъждобран
3. v импрегнирам

water-ram ['wɔ:təræm]
n тех. хидравличен таран

water-rate ['wɔ:təreit]
n такса за ползване на обществено водоснабдяване

water-repelent ['wɔ:təri'pelənt]
a трудно пропусклив (за материя)

waterscape ['wɔ:təskeip]
n ам. воден/морски пейзаж

water-seal ['wɔ:təsi:l]
n тех. воден/хидравличен затвор

watershed ['wɔ:təʃed]
1. вододел
2. речен басейн
3. прен. повратна точка/момент

waterside ['wɔ:təsaid]
1. бряг, крайбрежие
2. attr крайбрежен

waterskin ['wɔ:təskin]
n кожен мях за вода

water-softener ['wɔ:tə,sɔfənə]
n апарат/вещество за омекотяване на вода

water-soluble ['wɔ:tə'sɔljubl]
a разтворим във вода

waterspout ['wɔ:təspaut]
1. водосточна тръба, капчук
2. воден циклон/смерч
3. внезапен пороен дъжд

water-sprite ['wɔ:təsprait]
1. воден дух
2. водна нимфа, русалка

water-supply ['wɔ:təsə,plai]
n водоснабдяване

water-table ['wɔ:təteibl]
1. арх. корниз с преливник
2. water-level

watertight ['wɔ:tətait]
1. непромокаем
2. херметически затварящ се
3. прен. неоспорим, непоклатим, несъмнен, неопровержим, недвусмислен

water-tower ['wɔ:tətauə]
1. водна/водонапорна кула
2. ам. пожарогасител за големи височини

water-waggon ['wɔ:təwægən]
вж. water-cart

water-wave ['wɔ:təweiv]
n водна ондулация

water-way ['wɔ:təwei]
1. воден път, плавателен канал
2. мор. фарватер

water-weed ['wɔ:təwi:d]
n водорасло

water-wheel ['wɔ:təwi:l]
n тех. водно колело

water-wings ['wɔ:təwiŋgz]
n приспособление, слагано около раменете на човек, който се учи да плува

waterworks ['wɔ:təwə:ks]
1. водопроводна станция/съоръжения
2. фонтани, водоскоци, каскади
3. sl. сълзи
to turn on the WATERWORKS лея сълзи, надувам гайдата
4. sl. отделителната система

watery ['wɔtəri]
1. воднист, разводнен, безвкусен, прен. безсъдържателен, блудкав
2. мокър, влажен, сълзлив, насълзен (за очи)
3. предвещаващ дъжд (за луна, небе)
4. блед, слаб (за цвят)

watt [wɔt]
n ел. ват

wattle ['wɔtl]
I. 1. плет
WATTLE and daub плет, замазан с кал/глина за построяване на колиби
2. австралийска акация
3. attr направен от плет
II. v правя плет, ограждам с/построявам от плет
III. зоол. брадичка, обица (на пуяк, петел и пр.)

waul [wɔ:l]
v мяукам, вия

wave [weiv]
I. 1. вълна
in WAVEs на вълни
2. прен. вълна, изблик (и метеор.)
3. поет. обик. рl море, океан
4. извивка, неравност, вълнообразна линия
5. вълна, чупка на коса, ондулация
6. махане, махване, ръкомахане
7. фи3. вълна, трептене, радиовълна
II. 1. размахвам (се), развявам (се)
2. правя вълнообразен, правя на вълни, ондулирам
3. махам с ръка, ръкомахам
to WAVE good-bye махам с ръка за довиждане
4. моарирам (коприна и пр.)
5. къдря (се), чупя (се), ставам/правя на вълни (за коса)
6. полюшвам се, вълнувам се (за нива и пр.)
wave aside отхвърлям, отклонявам (предложение и пр.), пренебрегвам
wave away отказвам да приема/взема нещо, което ми се предлага/поднася
wave aside, махвам/правя знак с ръка на някого да се отдалечи, отпращам с махване
wave off wave away 3.
wave on правя (някому) знак да върви/да се придвижва напред

waved ['weivd]
a вълнист, на вълни, къдрав, начупен (за коса)
to get/have one's hair WAVED ондулирам си косата

wavelength ['weivleŋθ]
n физ. дължина на вълната

wavelet ['weivlit]
n малка вълна, вълничка

waver ['weivə]
1. колебая се, разколебавам се, двоумя се, проявявам неувереност/нерешителност
2. трептя, трепкам, играя (за пламък, светлина), треперя, потрепервам (за глас)

waverer n човек, който се колебае

wavering ['weivəriŋ]
1. колеблив, неуверен
2. трепкащ, трептящ
3. треперещ, треперлив

wavy ['weivi]
1. вълнообразен, вълнист, на вълни
2. къдрав
3. развяващ се
4. олюляващ се
5. тех. рифелoван

wax [wæks]
I. 1. восък
to be WAX in someone's hand подчинявам се изцяло на волята на
2. ушна кал
3. разг. (материал за направа на) грамофонна плоча
4. attr восъчен
II. v намазвам/натривам/излъсквам/покривам/запечатвам с восък
III. 1. раста, нараствам, пораствам, увеличавам се (особ. за луната)
to WAX and wane раста и намалявам последователно (и прен. -за влияние и пр.)
2. ост., поет. ставам (весел, закачлив, гневен и пр.)
IV. n sl. (пристъп на) ярост/гняв
to get into a WAX побеснявам, вбесявам се, изпадам в ярост

wax-candle ['wæks'kændl]
n восъчна свещ, вощеница

wax-cloth ['wæksklɔθ]
вж. oilcloth

waxen ['wæksən]
1. a ост. восъчен
2. гладък, лъскав, мек, полупрозрачен, блед (като восък)

wax-painting ['wækspeintiŋ]
n живопис с восъчни бои, енкаустика

wax-paper ['wæks,peipə]
n восъчна хартия

wax-pod ['wækspɔd]
n бот. фасул със светложълти шушулки

waxwork ['wækswə:k]
1. (моделиране на) восъчни фигури
2. рl изложба на восъчни фигури (обик. на бележити хора)
3. отливане на модели от восък, восъчни отливки

waxy ['wæksi]
I. a восъчен, подобен на/наподобяващ восък
II. 1. вбесен, разярен
2. сприхав

way [wei]
1. път, пътека, шосе, място за преминаване
WAY in вход
WAY out изход (и прен.)
WAY through пасаж
the broad WAY прен. пътят на наслажденията
the narrow/straight WAY прен. трудният път към добродетелта
the WAY of the Cross рел. Голгота (и прен.)
on one's WAY to на път/по пътя за
across/over the WAY отсреща, насреща, оттатък пътя
by the WAY на/край пътя, между другото, между прочем
out of the WAY настрани от/не на пътя, отдалечен, затънтен, забутан, необикновен, необичаен, особен
to be/stand in the WAY преча
to get in the WAY of стоя на пътя/преча на
to get out of someone's WAY отстранявам се от пътя на/преставам да преча на някого
to keep out of someone's WAY отбягвам някого, гледам да не се мяркам пред него
to clear/pave/smoothe the WAY for разчиствам/откривам пътя за, подготвям почвата за
to make WAY for давам път/отстъпвам място на
to make the best of one's WAY бързам, колкото мога
to make one's WAY in the world пробивам си път в живота, правя кариера
the WAY of all flesh участта на всичко живо/смъртно
to go the WAY of all flesh/of nature/of all the earth/of all things умирам, отивам си от този свят
to go the WAY of all good things пропадам, отивам по дяволите
to feel/grope one's WAY вървя пипнешком, прен. действувам предпазливо, опитвам терена
to find one's/its/the WAY попадам, прониквам
to go one's WAY тръгвам (си), потеглям
to get/go/take/have one's own WAY действувам самостоятелно, не се вслушвам в съвети, правя каквото/както си искам
to go all the WAY with someone съгласявам се изцяло с някого
to go someone's WAY отивам в същата посока с някого
everything goes his WAY разг. върви му
to go the right WAY на прав път съм, не съм се заблудил (и прен.)
to go the wrong WAY сбърквам пътя, попадам в кривото гърло (за храна)
to go the whole WAY върша нещо изоснови/докрай/както трябва
to make one's WAY to/toward запътвам се/тръгвам към
something comes/falls one's way попада ми
to take one's WAY to/towards тръгвам, вървя, отивам
to go out one's WAY to do something полагам особени усилия/старания да направя нещо, правя всичко възможно
2. разстояние
a little WAY недалеч, наблизо
a long/good WAY (off) много далеч, надалеч
to have come/gone a long WAY стигнал съм далеч, напреднал съм
it's (a long) WAY off perfection далеч не e съвършено
better by a long WAY далеч по-добър
this will go a long WAY това ще допринесе много
to be (a long) WAY above далеч надхвърлям
to go a long WAY имам голямо влияние/значение, стигам задълго, спорен съм
not by a long WAY съвсем не
you are a long WAY out много се лъжеш
3. направление, посока, курс
this WAY насам
that WAY натам
to look someone's WAY гледам към някого
every which WAY по всички посоки/направления
to look the other WAY извръщам поглед, прен. правя се, че не виждам/не забелязвам
to put someone in the WAY of помагам на/подпомагам някого в (нещо)
the other WAY (a) round/about (точно) обратно (то)
4. начин, способ, метод, маниер
(in) this/that WAY така, по този начин
in every WAY всячески, по всякакъв начин, във всяко отношение
all/quite/very much the other WAY съвсем другояче/иначе
WAYs and means начини, средства, възможности
committee of WAYs and means бюджетна комисия
it's not his WAY to be jealous, etc. не му e свойствено/присъщо да завижда и пр.
it's disgraceful the WAY he drinks, etc. безобразно e как/дето толкова пие и пр
to have a WAY with one умея да привличам/да се харесвам/да постигам своето
don't take offence-it's only his WAY не се засягай-той си е такъв/маниерът му е такъв
to my WAY of thinking според мен, по моему
there are no two WAYs about it няма две мнения по въпроса
one WAY or another така или иначе
to go the right/wrong WAY about something подхващам нещо правилно/неправилно
hi a WAY до известна степен, в известно отношение/смисъл
in no WAY в никакво отношение, никак
no WAY няма начин, невъзможно
to see one's WAY (clear) to doing something ясно ми е/зная как да направя нещо/как да постъпя, намирам/считам за възможно/виждам възможност да направя нещо
5. ход, движение, напредване, напредък, инерция
to get under WAY отплувам, тръгвам на път (за кораб), прен. започвам
to be under WAY плувам (за кораб), прен. в ход съм
preparations are under WAY извършват се приготовления
to gather/lose WAY набирам/губя скорост, ускорявам/забавям хода
to make WAY напредвам (и прен.)
to make one's (own) WAY (in the world) напредвам, преуспявам
6. състояние, положение, начин на живот, разг. занимание, занятие, търговия
that's the WAY things are така стоят работите
to be in a good/bad WAY в добро/лошо състояние съм
in a small WAY скромно, на дребно, в малки мащаби
to be in a small/large WAY of business върша/занимавам се с дребна/едра търговия
7. pl мор. стапел за спускане на кораб във вода
by WAY of via, като, вместо
by WAY of a joke, etc. на шега и пр.
by WAY of a weapon катo/вместо оръжие
to be by WAY of a poet, etc. съм нещо като/пиша се за/минавам за поет и пр.

way-bill ['weibil]
n списък на пасажерите/пратките в транспортно средство, пътен лист, товарителница

wayfarer ['weifɛərə]
n пътник, особ. пешеходец

wayfaring a пътуващ

waylay ['weilei]
v причаквам, дебна, устройвам засада на

way-leave ['weili:v]
n юр. право за преминаване през/прелитане над чужда територия

waymark ['weima:k]
n ориентировачен белег/знак по път

wayside ['weisaid]
a крайпътен

way station ['weisteiʃn]
n ам. междинна гара/спирка

way train ['weitrein]
n ам. местен влак

wayward ['weiwə:d]
a капризен, своенравен, опак, непокорен, своеволен, непостоянен, изменчив

waywardly a своенравно

way-worn ['weiwɔ:n]
a изморен от път/пътуване

we [wi:]
pers pron ние

weak [wi:k]
1. слаб, неустойчив, нетраен, чуплив
2. мек
3. слабоволен, слабохарактерен, нерешителен
4. неударен (за сричка)
5. търг. с понижаващи се цени
6. слаб, разреден (за питие, разтвор и пр.)

weaken ['wi:kn]
1. отслабвам, отслабям
2. проявявам слабост, колебание

weak hand ['wi:khænd]
n бридж слаби карти (в ръката)

weak-headed ['wi:khedid]
1. слабоумен, гламав
2. който лесно се напива, не издържащ на пиене

weakish ['wi:kiʃ]
a слаб (и за чай и др. питиета)

weak-kneed ['wi:k,ni:d]
a прен. малодушен, слабохарактерен

weakling ['wi:kliŋ]
n слаб/хилав/болнав човек

weakly ['wi:kli]
a слаб, хилав, болнав

weak-minded ['wi:kmaindid]
a слабоумен

weakness ['wi:knis]
1. слабост, неустойчивост
2. слабост, недостатък
3. склонност, влечение, слабост (for към)

weal ['wi:l]
I. n книж. благо, добро, благоденствие, благосъстояние
for the public/general WEAL за общото благо
in WEAL and woe и в щастие, и в беда
II. n белег, рязка, ръб (особ. от камшик)

Weald [wi:ld]
1. открито пространство/местност
2. ост. гориста облаcт
the WEALD геогр. гористата някога облаcт, обхващаща графствата Кент, Съсекс, Съри и Хампшър

wealth [welθ]
1. богатство, имущество, благосъстояние
to come to/achieve WEALTH забогатявам
a man of WEALTH богаташ
2. голямо изобилие (of от)

wealthy ['welθi]
1. богат, охолен, заможен
the WEALTHY богатите
2. изобилен, изобилствуващ, богат

wean [wi:n]
1. отбивам кърмаче
2. прен. отвиквам, отучвам (from, away from)

weanling ['wi:nliŋ]
n наскоро отбито кърмаче

weapon ['wepən]
1. оръжие
2. защитно средство (у животни)
3. прен. средство

weaponry ['wepənri]
1. производство на оръжия
2. боева техника, оръжия, въоръжение

wear [wɛə]
I. 1. нося на себе си (дрехи, обувки, очила, украшение и пр.), облечен/обут съм с/в
to WEAR one's clothes well умея да си нося дрехите (с вкус)
he wore a new hat той носеше/беше с нова шапка
she never WEARs brown тя никога не носи/не се облича в кафяво
to WEAR one's hair short нося косата си късо подстригана
2. имам (израз, вид, изглед)
to WEAR a smile/a troubled look усмихвам се/имам тревожно изражение
the house wore a neglected look къщата имаше занемарен вид
3. нося се, издържам/изтрайвам нa носене
to WEAR well трая дълго, не се износвам/скъсвам лесно (за дреха и пр.), младея, изглеждам млад и запазен за годините си
4. износвам (се), изтривам (се), протривам (се), скъсвам (се) (обик. с away)
my skirt has worn thin полата ми се протри от носене
5. изтривам се, изличавам се (за надпис, изображение и пр.)
6. изморявам (се), изтощавам (се), изчерпвам (се)
worn with travel уморен от пътуване
my patience wore търпението ми се изчерпи
7. точа се, проточвам се, разточвам се, (пре) минавам мудно/еднообразно (за време)
to WEAR through the day изкарвам/преживявам някак си деня
8. дълбая, постепенно издълбавам (дупка, улей, канал-за вода)
to WEAR one's heart on one's sleeve не умея да скривам чувствата/намеренията си, откровен/импулсивен съм
to WEAR the breeches/pants/trousers държа мъжа си под чехъл (за жена)
wear away изтривам (се), изтърквам (се), заличавам (се), изтънявам, излинявам, влача се, протакам се, минавам/тека бавно (за време), губя сили, чезна, дълбая, подривам, руша
wear down износвам (се), изтърквам (се), скъсвам (се) от носене, излинявам, отслабям, преодолявам (съпротива), сломявам, разсипвам, съсипвам, смазвам
wear off доизносвам (дреха и пр.), изтривам (се), изтърквам (се), изхабявам (се) (за автомобилни гуми, линолеум и пр.), постепенно изчезвам/преминавам/се загубвам (за стеснителност, интерес и пр.)
wear on вървя, минавам, тека бавно, нижа се, проточвам се, продължавам (за време)
it got warmer as the day wore on по-късно през деня стана по-топло
the hours wore on часовете се нижеха мудно/тягостно
wear out износвам (се), скъсвам (се), прен. изморявам, изтощавам, съсипвам, изчерпвам (се) (за търпение и пр.), загубвам (се), изчезвам, тека/минавам мудно, точа се (за време), изтърпявам, издържам, изтрайвам, прекарвам скучно/мудно (дни и пр.)
wear through прекарвам/преживявам някак си (време, период), минавам, изтичам (за време)
II. 1. носене
in general WEAR много модерно, на мода
to come into WEAR излизам на мода
2. износване, изхабяване, изтъркване
cuffs showing WEAR поизносени/поизтъркани маншети
little the worse for WEAR малко употребяван, почти нов
there is plenty of WEAR in it има/може още дълго да се носи (за дреха и пр.)
the worse for WEAR износен, изтъркан, протрит, прен. очукан
stuff of good/of never ending WEAR плат, който няма скъсване
this stuff will stand hard WEAR този плат e много траен
3. търг., често в съчет. дреха, облекло
working WEAR работни дрехи
4. материя, плат
5. трайност, издръжливост
WEAR and tear износване, амортизация
III. v (wore, worn) мор. обръщам (се) пред вятъра (за кораб)

wearable [wɛərəbl]
a годен/подходящ за носене

weariless ['wiərilis]
a неуморен, неуморим

weariness ['wiərinis]
1. умора, изтощение
2. скука, досада

wearing ['wɛəriŋ]
a уморителен, изтощителен

wearisome ['wiərisəm]
1. измoрителен
2. скучен, досаден

weary ['wiəri]
I. 1. изморен, изтощен, отегчен
to be WEARY of омръзнало ми e, до гуша ми e дошло
2. уморителен, отегчителен, отегчен
3. досаден
II. 1. уморявам, отегчавам, досаждам (with, of)
2. уморявам се, отегчавам се, става ми досадно (of)
3. шотл. жадувам, копнея (to с inf да, for за)

wearying ['wi:əriiŋ]
a уморителен, отегчителен

weasand ['wi:zənd]
n ост. гърло, гръклян

weasel ['wi:zl]
I. 1. зоол. невестулка (Mustela nivalis)
2. WEASEL word дума, придаваща двусмислие/уклончивост на казаното
3. aм. лукав човек, хитрец
4. ам. вагонетка, движеща се по сняг, тресавище и пр
II. 1. говоря двусмислено/уклончиво, увъртам, усуквам
2. измъквам се
не изпълнявам поето задължение (обик. с out)

weather ['weðə]
I. 1. време (атмосферно)
April/broken WEATHER непостоянно/променливо време
2. лошо време, буря
3. мор. посока на вятъра
to make good/bad WEATHER of мор. добре/зле издържам на буря (за кораб) (и прен.)
to make heavy WEATHER of намирам (нещо) за прекомерно трудно/изморително, излишно раздухвам/усложнявам нещата
above the WEATHER ав. на голяма височина, над сферата на облаци и бури, с вече преминало неразположение/махмурлук
under the WEATHER разг. неразположен, недобре, потиснат, ам. пийнал, махмурлия, на градус
II. 1. излагам на атмосферните влияния, проветрявам, суша и пр
2. руша, променям, правя да потъмнее (за атмосферни влияния), руша се/променям се/потъмнявам от атмосферни влияния
3. устоявам/издържам на бури и пр. (и прен.)
4. мор. заобикалям (нос и пр.) откъм наветрената страна
5. стр. подреждам керемиди, дъски и пр. да се застъпват под наклон, построявам покрив под наклон
III. a мор. обърнат към вятъра, наветрен
to keep one's WEATHER eye open нащрек съм, отварям си очите на четири

weather-beaten ['weðə,bi:tn]
1. повреден от бури, очукан, прен. закален
2. загорял, обветрен, загрубял (за лице и пр.)

weather-board ['weðəbɔ:d]
I. 1. обик. рl застъпващи се дъски за обшивка на стена и пр
2. мор. дъска на долния край на прозорче за изтичане на водата
3. мор. наветрена страна на кораб
II. v обшивам (стена и пр.) със застъпващи се дъски

weather-bound ['weðəbaund]
a задържан/спрян от лошо време

weather-bureau ['weðəbjuərou]
n метеорологическа служба

weather-chart ['weðətʃa:t]
n синоптична карта

weathercock ['weðəkɔk]
n ветропоказател (и прен.)

weathered ['weθə:d]
1. геол. засегнат от действието на ерозията
2. закален
3. направен/поставен под наклон (за стичане на водата)

weather-eye ['weðərai]
n око, забелязващо бързо промените във времето, прен. изострена наблюдателност/бдителност

weather-forecast ['weðə,fɔ:ka:st]
n прогноза за времето

weather-glass ['weðəgla:s]
n барометър

weathering ['weðəriŋ]
1. арх. наклон за изтичане на дъждовната вода
2. геол. изменения, причинени от ерозия

weatherman ['weðəmæn]
n (pl-men) метеоролог, синоптик

weather-map ['weðəmæp]
вж. weather-chart

weatherproof ['weðəpru:f]
I. 1. устойчив на атмосферни влияния
2. защитен от лошо време
II. v правя устойчив на атмосферни влияния

weather-service ['weðəsə:vis]
n метеорологическа служба

weather-ship ['weðəʃip]
n кораб за метеорологически наблюдения

weather-station ['weðəsteiʃn]
n метеорологическа станция

weather-strip ['weðəstrip]
I. n уплътнител за врата/прозорец
II. v слагам уплътнител на врата/прозорец

weather-vane ['weðəvein]
вж. weathercock

weather-wise ['weðəwaiz]
1. който познава/умее да предсказва времето
2. с усет/нюх (за политически събития, промени и пр.)

weather-worn ['weðəwɔ:n]
вж. weatherbeaten

weave [wi:v]
I. 1. v (wove, weaved, woven, wove, weaved) тъка, изтъкавам
2. плета, изплитам, преплитам, вплитам (и прен.)
вмъквам (into)
3. измислям, съчинявам (разказ и пр.)
4. вия се, лъкатуша, движа се на зигзаг
to WEAVE one's way through the traffic провирам се/промъквам се между колите и пр.
get weaving! sl. залавяй се за работа! давай! почвай!
II. n тъкан, начин на тъкане

weaver ['wi:və]
1. тъкач
WEAVER of rhymes стихоплетец
2. зоол. птичка, подобна на сипка (Ploceidae) (и WEAVERbird)

weazen ['wi:zn]
вж. wizen

weazened ['wi:znd]
вж. wizened

web [web]
I. 1. паяжина (и spider's WEB)
2. тъкан
3. мрежа, клопка, капан (и прен.)
a WEB of lies мрежа/плетеница от лъжи
the WEB of life сложната плетеница/лабиринтът на живота, сложната, заплетена човешка съдба
4. зоол. плавателна ципа, ветрило (на перо)
5. тех. свързваща част, диск (на колело), шийка (на релса), лист (на трион)
6. преграда
7. арх. плоскостите между ребрата на кръстовиден свод
8. голяма рола печатарска хартия
9. ам. жп мрежа
II. 1. плета паяжина/мрежа
2. вплитам в мрежа (и прен.)

webbed [webd]
a ципест, подобен на ципа/мембрана

webbing ['webiŋ]
n здрава лента/колан от коноп и пр. (за тапицерия и пр.)

web-footed ['webfutid]
a с плавателна ципа между пръстите

web-footoed ['webfutoud]
a с плавателна ципа между пръстите

wed [wed]
1. женя (се), омъжвам (се), венчавам (се)
2. прен. съчетавам, съединявам (to с)
3. свързвам тясно, съчетавам, обединявам
4. съкр. от we had, we would

wedded ['wedid]
1. съпружески
his WEDDED wife законната му съпруга
WEDDED pair брачна двойка
2. твърдо държащ на/придържащ се към (to)

wedding ['wediŋ]
1. сватба, венчавка
2. съчетаване, съчетание
3. attr сватбен, венчален

wedding breakfast ['wediŋbrekfəst]
n сватбена гощавка

wedding-cake ['wediŋkeik]
n сватбена торта

wedding ring ['wediŋriŋ]
n венчален пръстен, халка

wedge [wedʒ]
I. 1. воен., сп. клин (и прен.)
to drive/force a WEDGE вбивам/забивам клин
2. нещо клиновидно, (дебел) резен (от торта и пр.)
3. ав. челюстна спирачка
4. обувка танк (и WEDGE-heeled shoe)
the thin/small end of the WEDGE първата мярка/стъпка към нещо
II. 1. разцепвам/избивам с клин
2. закрепвам/затягам с клин, заклинвам (се), заклещвам (се), втиквам (се) /вмъквам (се) като клин
3. набивам, начуквам

wedge-shaped a клинообразен

wedgewood ['wedʒwud]
n вид фини фаянсови изделия
WEDGEWOOD (blue) пастелносинъо

wedge writing ['wedʒraitiŋ]
n ист. клинообразно писмо

wedlock ['wedlɔk]
n съпружество, брак
born in/out of WEDLOCK законороден/незаконороден, извънбрачен

Wednesday ['wenzdi]
n сряда

wee [wi:]
I. a особ. дет., шотл. мъничък, разг. съвсем мъничък
in the WEE hours of the morning в ранните утринни часове
II. int квик-квик! (за прасенце)

weed [wi:d]
I. 1. бурен, плевел
to grow like a WEED раста много бързо
to run to WEEDs буренясвам
ill WEEDs grow apace злото бързо/лесно се шири
2. seaweed
3. разг. пура, тютюн
(the) WEED sl. марихуана
4. мършав човек
5. негодно за разплод животно
II. 1. чистя бурени, плевя
2. отстранявам ненужното/негодното, прочиствам
пробирам (обик. с out)

weed-grown ['wi:dgroun]
a обрасъл с бурени, буренясъл

weed-killer ['wi:dkilə]
n хербицид

weeds [wi:dz]
n pl траур, траурно облекло (особ. на вдовица) (и widow's WEEDS)

weedy ['wi:di]
1. обрасъл с бурени, буренясал
2. дълъг, източен, слаб, мършав

week [wi:k]
1. седмица, неделя
today WEEK точно преди/след една седмица
Friday WEEK другия, идния/миналия петък
Great/Holy/Passion WEEK рел. Страстната седмица
WEEK about през седмица
WEEK in WEEK out със седмици, непрекъснато
a WEEK of Sundays седем седмици, дълго време
2. разг. работна седмица

weekday ['wi:kdei]
1. делник
2. attr делничен

weekend ['wi:kend]
I. n краят на седмицата (събота и неделя)
II. v прекарвам някъде края на седмицата като излетник/гост

weekender ['wi:kendə]
1. човек, прекарващ някъде края на седмицата
2. малко куфарче/чанта за кратки излети

weekly ['wi:kli]
1. a седмичен
2. n седмичник (за вестник, списание)
3. adv седмично

ween [wi:n]
1. v поет. мисля, смятам, предполагам
2. очаквам, надявам се (да получи и пр.)

weenie ['wi:ni]
n ам. разг. кренвирш

weeny ['wi:ni]
I. n ам. разг. кренвирш
II. a разг. мъничък, дребничък (и teeny-weeny)

weep [wi:p]
I. 1. плача, ридая
оплаквам (for, over)
to WEEP one's fill, to WEEP oneself out наплаквам се
to WEEP one's eyes out изплаквам си очите
to WEEP one's heart out плача горчиво/неутешимо
2. покривам се с капки/влага, сълзя, капя, прокапвам
II. n плакане, плач
to have a good WEEP наплаквам се

weeper ['wi:pə]
1. оплаквач
2. траурен воал/креп/лента
3. рl бели маншети на траурно облекло
4. pl sl. бакенбарди

weepie ['wi:pi]
n разг. сълзливо-сантиментална книга/пиеса/филм

weeping ['wi:piŋ]
1. плачещ (зa върба)
2. мед. мокър (за екзема и пр.)
to come/return home by WEEPING Cross разочарован съм, скърбя, горчиво се разкайвам

weepy ['wi:pi]
I. разг. a плачлив, сълзливо-сантиментален
II. n weepie

weever ['wi:və]
n зоол. морски дракон (Trachinus)

weevil ['wi:vil]
n зоол. житоядец, гъгрица, хоботник (Curculionidae)

wee-wee ['wi:'wi:]
I. n sl. пиш-пиш, пикня
II. v sl. правя пиш-пиш, пикая

weft [weft]
1. вътък
2. тъкан (u прен.)

weigh [wei]
I. 1. тегля, претеглям, меря, премервам, преценявам
to WEIGH an argument with/against another преценявам/съпоставям два довода
2. тежа
тегна (u прен.), имам значение
3. мисля, премислям, обмислям, преценявам внимателно
4. мор. вдигам котва, отплувам
weigh against натежавам във вреда на, преча/попречвам на
weigh down натежавам, натегвам
WEIGHed down shopping bags претъпкани пазарски чанти/торби, притискам/смъквам надолу, обременявам, претоварвам, потискам, гнетя, смазвам
WEIGHed down with sleep капнал за сън
weigh in тегля (се) /меря (се) преди състезание (за жокей и пр.)
to WEIGH in at 90 kilos тежа 90 кг, претеглят ми багажа
to WEIGH in with подкрепям, (под) помагам, привеждам (решаващ силен аргумент и пр.)
weigh on, upon тежа, тегна (и прен.), измъчвам, тревожа
weigh out премервам, размервам, тегля (се) /претеглям (се) след състезание
weigh up преценявам, претеглям, съставям си мнение за
weigh upon weigh on
weigh with имам значение за, влияя/повлиявам на
II. 1. претегляне, премерване
2. вдигане на котва, отплуване

weigh-beam ['weibi:m]
n ръчен кантар/теглилка

weighbridge ['weibridʒ]
n мостов/платформен кантар

weighing-lock ['weiiŋlɔk]
n шлюз на канал с приспособление за претегляне на кораби и пр

weighing machine ['weiiŋmə,ʃi:n]
n кантар, децимал

weight [weit]
I. 1. тегло, тежест
2. тежест, тежък предмет (за потискане, притискане)
3. сп. гюлле, щанга, гира
4. мярка за тежест
WEIGHTs and measures мерки и теглилки
5. прен. бреме, тежест, товар
that's a great WEIGHT off my mind освободих се от голяма грижа, олекна ми
6. значение, важност, тежест
men of WEIGHT влиятелни хора
7. текст. плътност (на материя)
summer-WEIGHT suit костюм от тънка лятна материя
8. сп. категория на боксъор/борец и пр.
to throw one's WEIGHT about/ground разг. важнича, фукам се, налагам се
II. 1. товаря, натоварвам, претоварвам, натежавам, правя по-тежък
2. прен. обременявам (with с)
прехвърлям товара (upon на, върху)
3. сп. измервам/определям теглото на
4. нагласям да натежи към
to be WEIGHTed in favour of прен. нагоден съм да ползвам/давам предимство на
5. текст. апретирам
6. to WEIGHT down натоварвам, обременявам, притискам

weighting ['weitiŋ]
n надбавки към заплатата

weightless ['weitlis]
a безтегловен

weightlessness ['weitlisnis]
n безтегловност

weight lifter ['weit,liftə]
n щангист

weight lifting ['weit,liftiŋ]
n вдигане на тежести/щанги

weight watcher ['weitwɔtʃə]
n човек, който грижливо следи теглото си

weighty ['weiti]
1. тежък, обременяващ
2. добре обмислен, убедителен, влиятелен, авторитетен
3. важен, сериозен (за проблем, решение)

weir [wiə]
1. бент, яз
2. преливник

weird [wiəd]
I. 1. съдбоносен, фатален
the WEIRD sisters орисниците, вещиците (и в Макбет)
2. свръхестествен, неземен
3. разг. необикновен, необясним, странен, особен, чудат
II. n шотл. съдба, зла орис

weirdie ['wiədi]
n sl. странен/ексцентричен човек, чудак, особняк

weirdy ['wiədi]
n sl. странен/ексцентричен човек, чудак, особняк

Welch вж. welsh

welcome ['welkəm]
I. n добър прием/посрещане
to bid (a) WELCOME поздравявам/приветствувам с добре дошъл
to give a warm/hearty/cold WELCOME посрещам сърдечно/хладно/ирон. на нож
to wear out/to outstay one's WELCOME застоявам се твърде дълго на гости, злоупотребявам с гостоприемството на домакините
II. v посрещам с добре дошъл, радушно приветствувам
WELCOME home добре дошъл у дома си
to WELCOME by посрещам с (някаква новина и пр.)
III. 1. посрещнат/приет добре/радушно, желан
to make someone WELCOME посрещам някого добре
2. приятен, навременен, добре дошъл
3. predic на когото се разрешава, който има свободен достъп (to до)
you are WELCOME to my library можеш да разполагаш с библиотеката ми
you are WELCOME to take it можеш да го вземеш
you may have it and WELCOME давам ти го на драго сърце
you are WELCOME to it ирон. халал да ти e
you are WELCOME моля, няма защо (в отговор на благодарност)

weld [weld]
I. 1. заварявам (се), споявам, оксиженирам
2. прен. свързвам, сплотявам
II. n заварка, спойка

welder ['weldə]
n тех. оксиженист

welding ['weldiŋ]
n тех. заваряване, спояване, заварка

welfare ['welfɛə]
n благополучие, благоденствие, добруване, благосъстояние, богатство
WELFARE state държава, обезпечаваща социални грижи за всички
to be on WELFARE получавам помощ от социални грижи
WELFARE work мероприятия за подобряване на условията на живот на бедните

welfarism ['welfɛərizm]
n система на държавни социални грижи

welkin ['welkin]
n поет. небосвод, небе, небеса
to make the WELKIN ring викам до небесата/до бога

well [wel]
I. 1. кладенец, извор
pl минерални бани
2. сонда
3. стр. шахта
4. прен. извор, източник
5. част от съдебна зала, отделена за адвокати и пр
6. рибник (в риболовен кораб)
7. помещение в трюма на кораб около помпите
8. вдлъбнатина
9. inkwell
II. 1. бликам, избликвам (често с up, out, forth)
2. WELL over преливам, преизпълвам се
3. to WELL up надигам се, бликвам (за чувства, сълзи и пр.), лея се, струя
III. 1. добре, задоволително
to go WELL (together) вървя добре/подхождам си (с)
to take it WELL не се засягам/тревожа
to be WELL out of it, to be WELL rid of someone отървавам се благополучно от нещо/някого
WELL met добра среща
WELL and good много добре
you might as WELL say that he is a fool все едно да кажеш, че той е глупак
WELL enough доста добре
2. напълно, съвсем
it is WELL worth the price напълно си заслужава парите
WELL and truly съвсем, решително (победен и пр.)
to be WELL away напредвам бързо
sl. нафиркал съм се
3. доста
WELL past forty доста над 40-те
WELL on/advanced in years в напреднала възраст
WELL into the (night) до късно през (нощта)
it may WELL be (that) напълно e възможно (да/че)
I couldn't WELL refuse не вървеше/нямаше как да откажа
as WELL също, освен това и, също така добре, по-добре
we may as WELL begin няма да е зле да почнем, да бяхме почнали
you might as WELL защо (пък) не
that's just as WELL много добре/хубаво, добре, че стана така
as WELL as също така добре, както, така както, както и
she works as WELL as he/разг. him тя работи толкова добре, колкото и той, и тя работи, както и той
you may WELL ask с право/не току-тъй/ненапразно питаш
it may WELL be true може и да е вярно/истина
she may WELL afford a new car тя може преспокойно да си позволи нова кола
her name is WELL up in the list тя e на едно от първите места в списъка
to be WELL up in добър съм по, добре осведомен/подготвен съм по
IV. 1. здрав
to be/feel/look WELL чувствувам се/изглеждам добре
a WELL man здрав човек (не бoлен)
2. задоволителен, добър
all's WELL that ends WELL всичко е добре/наред, щом свърши добре
I am very WELL where I am много ми е добре, където съм
that's all very WELL but обик. /ирон./много добре/хубаво, ама
3. желателен, препоръчителен
it will be WELL to добре/желателно е да
4. успешен, благополучен, щастлив
it was WELL for you that nobody saw you имал си късмет, че никой не те е видял
V. 1. като въвеждаща частица е, е добре, и тъй
WELL, here we are e, пристигнахме/ето ни
WELL then? е, и? WELL, perhaps you're right а може и да си/може би си прав
very WELL then, we'll talk it over again е добре, пак ще поговорим за това
2. учудване, изненада бре! и таз добра
3. при подновяване на прекъснат разказ и пр. и така

welladay ['welədei]
int ост., шег. уви! горко ми!

well-advised ['welədvaizd]
a (благо) разумен
you would be WELL-ADVISED to ще бъде благоразумно от твоя страна да

well-affected ['weləfektid]
a благоразположен (to към), лоялен

well-appointed ['welə'pɔintid]
a добре обзаведен/снабден/екипиран/съоръжен

wellaway ['weləwei]
вж. welladay

well-balanced ['welbælənst]
a уравновесен, здравомис лещ

well-behaved ['welbi'heivd]
a с добри обноски/държане/поведение

well-being ['welbiiŋ]
1. добро физическо състояние, здраве
2. благосъстояние, благополучие

well-beloved ['welbilʌvd]
а, n многообичан, скъп, любим

well-born ['welbɔ:n]
a от добро семейство/произход

well-bred ['welbred]
1. (благо) възпитан
2. от добро семейство
3. чистокръвен, породист (за животно)

well-built ['welbilt]
a добре сложен, строен

well-chosen ['weltʃouzn]
a добре/умело подбран (особ. за думи и пр.)

well-conditioned ['welkən'diʃnd]
1. в добро състояние, здрав
2. благовъзпитан, морален

well-conducted ['welkən'dʌktid]
1. с прилично държане, морален
2. добре организиран/ръководен

well-connected ['welkə'nektid]
1. от добро семейство/произход
2. с големи връзки

well-directed ['weldi'rektid]
a правилно насочен, точен (и прен.)

well-disposed ['weldis'pouzd]
a (благо) разположен, благо склонен (to, towards към)

well-doer ['wei'duə]
n добродетелен човек, благодетел

well-doing ['wel'duiŋ]
n добродетелно държане, добри де ла

well-done ['weldʌn]
I. a добре опечен/сварен и пр. (особ. за месо)
II. int браво! чудесно!

well-earned ['wel'ə:nd]
a (напълно) заслужен

well-favoured ['wel'feivəd]
a хубав, красив

well-fixed ['wel'fikst]
a ам. разг. заможен, богат

well-found ['wel'faund]
a добре снабден/обзаведен/съоръжен

well-founded ['wel'faundid]
a основателен, обоснован

well-groomed ['wel'gru:md]
1. добре тимарен (за кон)
2. добре поддържан, спретнат, стегнат

well-grounded ['welgraundid]
1. основателен, обоснован
2. добре подготвен (in по)

well-handled ['wel'hændid]
1. добре вършен/свършен, добре/тактично подхванат/ръководен
2. доста употребяван, поизцапан, застоял (за стока)

wellhead ['welhed]
n извор, източник (и прен.)

well-heeled ['wel'hi:ld]
a разг. заможен, богат

well-informed ['welin'fɔmd]
1. добре осведомен, сведущ
2. добре запознат, с големи знания, начетен

Wellington ['weliŋtən]
n висок (гумен) ботуш до/покриващ коляното

well-intentioned ['welin'tenʃnd]
a добронамерен

well-judged ['weldʒʌdʒd]
a навременен, уместен, добре обмислен, разумен

well-knit ['welnit]
1. добре вложен, строен
2. добре построен/изграден (за фабула и пр.)
3. сплотен

well-known a известен (to)

well-liking ['wel'laikiŋ]
a ост. добре охранен, цветущ

well-lined ['wel'laind]
a разг. пълен/натъпкан с пари (за кесия)

well-looking ['wel'lukiŋ]
a хубав, приятен, привлекателен

well-made ['wel'meid]
1. добре сложен, строен
2. добре изработен

well-mannered ['wel'mænəd]
a учтив, възпитан, с добри обноски

well-marked ['wel'ma:kt]
a ясно очертан

well-meaning ['wel'mi:niŋ]
a направен/казан с добри намерения, добронамерен

well-meant ['wel'ment]
a направен/казан с добри намерения, добронамерен

well-met ['welmet]
int добра среща

well-nigh ['welnai]
adv почти, насмалко, за/без малко

well-off ['wel'ɔf]
1. заможен, състоятелен, богат
2. в добро положение
to be WELL-OFF for имам достатъчно, обезпечен съм с (книги и пр.)

well-oiled ['wel'ɔild]
1. тех. добре смазан
2. sl. добре пийнал, пиян
3. ласкателен

well-ordered ['welɔ:dəd]
a добре устроен/подреден

well-padded ['wel'pædid]
1. мек (за мебел)
2. шег. пълничък

well-read ['welred]
a начетен, образован
WELL-READ in с обширни знания в (дадена облаcт)

well-regulated ['wel'regjuleitid]
1. добре подреден (за домакинство и пр.)
2. дисциплиниран, методичен
3. порядъчен (за поведение)

well-reputed a добре известен, прочут

well-rounded ['welraundid]
1. пълничък, закръглен
2. изискан, завършен (за стил и пр.)
3. всестранно раз вит
4. пълен, всеобхватен

well-set-up ['welset'ʌp]
a разг. добре сложен, строен

well-spoken ['wel'spoukn]
1. който говори изискано
2. любезен, учтив
3. добре/на място казан

well-spring ['welspriŋ]
вж. well-head

well-tailored ['wel'teiləd]
1. добре ушит
2. добре облечен

well-tempered ['wel'tempəd]
1. муз. добре темпериран
2. тех. добре закален
3. good-tempered

well-thought-of ['wel'θɔ:təv]
a високо уважаван/ценен

well-thought-out ['wel'θɔ:taut]
a добре замислен/обмислен

well-thumbed ['wel'θʌmd]
a носещ следи от често прелистване

well-timbered ['wel'timbəd]
1. построен здраво от дърво
2. гъсто залесен, горист

well-timed ['wel'taimd]
a навременен, своевременен, уместен

well-to-do ['weltə'du:]
I. a състоятелен, заможен
II. n the WELL-TO-DO богатите

well-tried ['wel'traid]
a изпитан, резултатен (за метод и пр.)

well-trodden ['wel'trɔdn]
a утъпкан (за пътека и пр.) (и прен)

well-turned ['wel'tə:nd]
1. добре оформен, изящен
2. умело казан, сполучлив, изискан (за фраза, компимент и пр.)

well-wisher ['wel'wiʃə]
n доброжелател

well-worn ['wel'wɔ:n]
1. износен, изтъркан
2. изтъркан, банален
3. носен с достоинство

welsh [welʃ]
I. a уелски
II. 1. уелски език
2. the WELSH уелсците
III. 1. задигам/присвоявам си парите от залагания на конни състезания
2. измъквам се от задължение
не си плащам дълга (on someone на някого)

Welshman ['welʃmən]
n (pl-men) уелсец

welsh rabbit ['welʃ'ræbit]
n топъл сандвич със сирене (и Welsh rarebit)

welt [welt]
I. 1. кант (на обувка и пр.)
2. скрит шев
3. тех. обшивка
4. weal
5. силен удар
II. 1. обшивам с кант
2. бия, шибам, бичувам

weltanschauung ['velt,a:n'ʃauuŋ]
n нем. мироглед

welter ['weltə]
I. 1. валям се, въргалям се, тъна (в кръв и пр.)
прен. потънал съм (in в)
2. бия се, блъскам се, бушувам (за вълни и пр.)
3. люшкам се, мятам се (за кораб)
II. 1. welter-weight
2. WELTER (race) състезание с допълнителни товари (на коня)
3. разг. силен удар
4. разг. голям/едър човек, голямо нещо
5. бъркотия, бърканица, обърканост, каша

welter-weight ['weltəweit]
1. боксъор/борец полусредна категория
2. допълнителен товар на кон (при състезания)

weltschmertz ['veltʃmerts]
n нем. мирова скръб

wen [wen]
I. 1. мед. липома
2. огромна/бързо и хаотично разраснала се градска площ
the great WEN Лондон
II. n руническа буква, заместена през XI в. с w

wench [wentʃ]
I. 1. шег. момиче, млада жена, ост. слугиня
2. ост. проститутка
II. v коцкарувам

wend [wend]
v книж. отправям се, тръгвам (обик. to WEND one's way)

wendic ['wendik]
I. a венедски
II. n езикът на венедите

wendish ['wendiʃ]
I. a венедски
II. n езикът на венедите

went вж. go

wentletrap ['wentltræp]
n вид морски охлюв (Scalaria)

wept вж. weep

were [wə]
вж. be
WE'RE съкр. от we are

werewolf ['wə:wulf]
1. върколак, вампир
2. член на нелегална нацистка организация

wert [wə:t]
вж. be

wertherian [və'tiəriən]
a вертеровски, болезнено сантиментален

werwolf ['wə:wulf]
1. върколак, вампир
2. член на нелегална нацистка организация

west [west]
I. 1. запад
2. западна част на страна/облаcт
the WEST геогр., полит. Западът, Западна Европа или западната част на Съединените щати
3. attr западен
II. adv на запад, западно от
WEST of на запад, западно от
to go WEST sl. умирам, отивам в Америка, прен. отивам по дяволите
WEST by north/south мор. една точка (11) северно/южно от курса на запад

westbound ['westbaund]
a пътуващ/движещ се на запад

west country ['west,kʌntri]
n югозападната част на Англия

west end ['westend]
n западната (аристократичната) част на Лондон, Уест Енд

wester ['westə]
I. v движа се/клоня към запад
II. n буря откъм запад

westerly ['westəli]
I. a западен (за вятър, посока и пр.)
II. n западен вятър
III. adv западно, на/от запад

western ['westən]
I. a западен, от/на запад
II. 1. човек от западна облаcт, западняк
2. ам., разг. каубойски роман/филм, уестърн

westerner ['westənə]
1. човек от западната част на дадена страна
2. човек от Западна Европа/Западните щати

westernize ['westənaiz]
v внасям/усвоявам западна култура

westernmost ['westənmoust]
a най-западен

westing ['westiŋ]
1. n мор. курс на запад
2. разстояние, изминато на запад

west-northwest ['westnɔ:θ'west]
n мор. посока между запад и северозапад

west-southwest ['westsauθ'west]
n мор. посока между запад и югозапад

westward ['westwəd]
а, adv (който e) към/на запад

westwardly ['westwədli]
a, adv западен (и за вятър), на/към запад

westwards ['westwədz]
adv на/към запад

wet [wet]
I. 1. мокър, влажен
WET to the skin мокър до кости
to get WET (through) намокрям се (до кости)
2. дъждовен, дъжделив
3. ам. в който алкохолът не е забранен (за щат и пр.), който е против забраната на алкохола
4. sl. пиян
5. консервиран в сироп
6. sl. некадърен
WET behind the ears още съвсем неопитен/незрял
WET bargain сделка/пазарлък, приключил с почерпка
all WET съвсем погрешен
II. 1. течност, влага, влажност, мокрота
2. дъжд, дъждовно време
3. пийване
4. ам. противник на сухия режим
5. сантиментален човек, лиглъо, слабак, нищожество
III. v (-tt-) мокря, намокрям, измокрям, напикавам
to WET one's whistle утолявам жаждата си, пия
to WET a bargain поливам пазарлък/сделка

wetback ['wetbæk]
n ам. разг. мексиканец, който влиза нелегално в Съединените щати

wet-blanket ['wetblæŋkit]
v прен. поливам със студен душ, развалям удоволствието на

wet-bob ['wetbɔb]
n ученик в Итън, който се занимава с гребен спорт

wether ['weðə]
n скопен/кастриран овен

wetness ['wetnis]
n мокрота, мочурлива местност

wet-nurse ['wetnə:s]
I. n дойка, кърмачка на чуждо дете
II. 1. кърмачка съм на
2. отрупвам с грижи/внимание, глезя

we've [wi:v]
съкр. от we have

wey [wei]
n мярка за тежест/обем

whack [wæk]
I. 1. разг. удрям, фрасвам, цапардосвам, натупвам (и прен.)
2. sl. деля на части, поделям (и с up)
II. 1. разг. удар, шибване
2. sl. пай, дял
3. sl. опит
to have/take a WHACK at пробвам, опитвам (работа и пр.)
4. sl. (добро) състояние
out of WHACK ам. не в ред, по вреден

whacked [wækt]
a разг. уморен, изтощен

whacker ['wækə]
1. n sl. грамаден човек/предмет
2. опашата лъжа

whacking ['wækiŋ]
I. n разг. бой, пердах (и прен.)
II. a sl. много голям, огромен

whale [weil]
I. n кит
a WHALE at/on/for много добър/вещ в
he is a regular WHALE for work той работи за двама, много е работлив
a WHALE of a много голям, чудесен, екстра
II. v ходя на лов за китове
III. v ам. разг. бия, шибам, напердашвам (и прен.)

whale-back ['weilbæk]
n ам. вид лодка със заоблена палуба

whale-boat ['weilbout]
1. китоловна лодка
2. корабна спасителна лодка

whalebone ['weilboun]
1. китова кост
2. банела, балена

whale-fishery ['weilfiʃəri]
n (място в море, където става) лов на китове

whaleman ['weilmən]
n (pl-men) китоловец

whale-oil ['weilɔil]
n масло от мазнината на кит

whaler ['weilə]
1. китоловен кораб
2. китоловец

whaling ['weiliŋ]
I. n китоловство
II. 1. китоловен
2. необикновено голям, огромен

whaling-master ['weiliŋma:stə]
n капитан на китоловен кораб

wham [wæm]
I. n (шум от) силен трясък
II. 1. фрасвам
2. експлодирам с голям трясък

whammy ['wæmi]
1. уроки
to put the WHAMMY on sl. урочасвам
2. ам. силен/смъртоносен удар

whang [wæŋ]
I. 1. удрям силно, фрасвам
2. думкам, барабаня
II. 1. силен удар, фрасване
2. думкане, барабанене
III. adv, int точно
бам! to hit the target WHANG in the centre улучвам право в целта

whangee [wæŋ'gi:]
1. вид бамбук
2. бамбуков бастун

whap вж. whop

wharf [wɔ:f]
I. n (pl-fs, warves) скеля, пристан, кей
II. 1. закотвям/хвърлям котва в пристан
2. товаря/разтоварвам/складирам/стоки на кей

wharfage ['wɔ:fidʒ]
1. (пристанищна такса за) използване на кей за товарене/разтоварване на кораб и пр
2. събир. кейове

wharfinger ['wɔ:findʒə]
n управител/собственик на пристанище/кей

wharf rat ['wɔ:f,ræt]
1. вид кафяв плъх (Rattus norvegicus)
2. разг. човек, който се навърта около пристанище (за да краде и пр.)

what [wɔt]
I. 1. inter какво? що? какъв? WHAT is it? какво e това? какво има? WHAT is he? какво работи той? какъв e? WHAT is that to you? на теб какво ти става от това? теб какво те интересува? WHAT of that/it? че какво от това? е добре, a после? WHAT is the French for 'dog'? как e на френски куче? and WHAT not/and WHAT have you и какво ли не ще
I know WHAT знам какво трябва, имам предложение/идея
WHATd'you-call-him този, кажи го де
so WHAT? та какво от това? е та
2. rel и cj това, което, какъвто
WHAT I object to is това, срещу което възразявам/с което не съм съгласен, е
come WHAT may да става, каквото ще
I know WHAT's WHAT разбирам ги тия работи, не съм вчерашен
he is a good fellow, WHAT? той e добър човек, нали/не мислиш ли/какво ще кажеш? and WHAT is more и нещо повече
not a day but WHAT it rains не минава ден да не вали
not but WHAT he can не че не може
I don't know but WHAT I will do it разг. не знам дали няма да го направя, може и да го направя
WHAT with one thing and another the scheme miscarried по една или друга причина/така или иначе планът пропадна
WHAT with the housework and WHAT with the children... покрай/заради домакинската работа и децата.
II. 1. inter какъв? кой? WHAT time is it? колко е часът? WHAT trade is he? с какво се занимава той? от кой бранш е? WHAT day of the month is it? кой ден от месеца e? WHAT kind/sort of? какъв
2. rel какъвто
lend me WHAT money you have заеми ми каквито пари имаш
I know WHAT time to start зная кога да тръгна
3. exclam какъв, що за
WHAT impudence! какво/що за нахалство
4. emph колко, какъв (голям, интересен и пр.)
WHAT a pity! колко жалко!

whate'er [wɔt'ɛə]
nоет. whatever

whatever [wɔt'evə]
I. pron каквото и
WHATEVER he says, do it каквото и да каже той, направи го
take WHATEVER you like вземи, каквото искаш
bring some string or rope or WHATEVER донеси малко връв, въже или каквото и да е там
II. 1. какъвто (и)
WHATEVER reasons you may have... каквито и причини да имаш
2. след същ. в отриц. и въпрос. изречение никакъв, някакъв
there is no doubt WHATEVER няма никакво съмнение
nothing WHATEVER абсолютно нищо
is there any chance WHATEVER? има ли изобщо някаква надежда?

whatnot ['wɔtnɔt]
1. (шкаф с) полички за украшения и други дреболии
2. разг. всякакви неща, какво ли не
give me the WHATNOT разг. дай ми онова там, кажи го де/как се казваше

what's [wɔts]
съкр. от what is, what has

whatsoever [wɔtsou'evə]
n поет. whatsoe'er емф. whatever

whaup [wɔ:p]
n шотл. зоол. свирец (Numenius arquatus)

wheat I. вж. weal
II. 1. жито, пшеница
2. attr житен, пшеничен

wheatear ['wi:tiə]
n зоол. сиво каменарче (Saxicola oenanthe)

wheaten ['wi:tn]
a житен, пшеничен (за брашно, хляб)

whee [wi:]
int ура! браво!

wheedle ['wi:dl]
1. придумвам/примамвам/измамвам чрез ласкателство
to WHEEDLE someone into doing something подмамвам някого да направи нещо
2. измъквам, издрънквам, изкрънквам (out of, from от)

wheedler n ласкател

wheel [wi:l]
I. 1. колело
ground/landing WHEELs ав. колесници на самолет
2. ост. велосипед
3. волан, кормило, щурвал
to take the WHEEL хващам кормилото, прен. поемам ръководството
the man at the WHEEL кормчията, разг. ръководителят, главният
4. въртене, кръгообразно движение
5. чекрък
6. грънчарско колело
7. ист. колело за изтезания
8. разг. важна/отговорна/влиятелна личност (ам. и big WHEEL)
9. ам. рефрен
10. pl sl. моторно превозно средство, особ. лека кола
11. ам. sl. долар
12. огнено колело (фойерверк)
WHEELs of life жизнени процеси
the WHEELs of government/state държавният апарат
to grease the WHEELs давам рушвет
to go on (oiled) WHEELs вървя гладко/като по мед и масло
WHEELs within WHEELs сложно/заплетено положение, преплитане на интереси, скрити въздействия/подбуди
fly on the WHEEL фуклъо
to break a fly/a butterfly on the WHEEL наказвам прекомерно строго, полагам големи усилия за дребна работа
II. 1. карам, движа, тегля (кола, количка и пр.)
2. карам, прекарвам, превозвам (стоки, товари)
3. карам с голяма скорост
to WHEEL along карам/движа се гладко
4. поставям колела на
5. въртя (се), обръщам (се), завъртвам (се), извъртам (се) (about, round)
to WHEEL about/around прен. променям мнението/тактиката си, обръщам се на 180
6. бутам, тикам (количка, мебели на колелца и пр.)
вкарвам (in, into в)
изкарвам (out, out of от)
7. въртя се, вия се (за птица и пр.)
8. пътувам с/возя се в кола, карам велосипед
WHEEL and deal ам. разг., търг., пол. правя машинации, действувам безскрупулно

wheel and axle ['wuləndæksl]
n тех. чекрък, рудан

wheel animal ['wi:l,æniməl]
вж. rotifer

wheel animalcule ['wi:l,æniməlkjul]
вж. rotifer

wheelbarrow ['wi:lbærou]
n ръчна количка

wheelbase ['wi:lbeis]
n авт. разстоянието между предната и задната ос на кола, междуосие

wheel-chair ['wi:ltʃɛə]
I. n количка за инвалид
II. 1. майстор на колела (особ. дървени)
2. процепен кон
3. в съчет
four-WHEEL-CHAIR кола с четири колела

wheeled [wi:ld]
a с/на колела
two-WHEELED с две колела

wheeler n процепен кон

wheel-horse ['wi:lhɔ:s]
1. вж. wheeler
2. ам. прен. товарно магаре

wheel-house ['wi:lhaus]
n мор. кабина на щурвала

wheel-lock ['wi:llɔk]
n ист. вид кремъклийка пушка

wheelman ['wi:lmən]
1. велосипедист
2. ам. шофъор
3. ам. щурман, кормчия

wheelsman ['wi:lzmən]
вж. (pl-men) wheelman

wheel-spin ['wi:lspin]
n авт. буксуване

wheel window ['wi:lwindou]
n арх. прозорец розета

wheelwright ['wi:lrait]
n майстор колар/каруцар

wheeze [wi:z]
I. v дишам трудно/с хриптене
to WHEEZE out казвaм/изричам с хриптене/свирене на гърдите
II. 1. хриптене, хъхрене, свирене на гърдите
2. театр. импровизирана реплика
3. изтъркана шега
4. хитрина, хитър номер

wheezy ['wi:zi]
a хрипкав, хриптящ, хъхрещ

whelk [welk]
I. n морска мида със спирална черупка (Buccinum)
II. n пъпка, пришка

whelm [welm]
1. поет. заливам, потапям, поглъщам
2. смазвам, съкрушавам

whelp [welp]
I. 1. кученце, мече, лъвче, вълче и пр
2. хлапе
3. превзет/нахален хлапак
II. 1. куча се, окучвам се, презр. раждам
2. мътя/кроя нещо

when [wen]
I. 1. inter кога? WHEN did it happen? кога се случи това? since WHEN? откога? till WHEN? докога
I wonder WHEN it was питам се кога беше това
2. rel когато
at the very time WHEN в момента/точно, когато, и тогава, след което
he stayed till ten WHEN he said he must go той стоя до десет часа и тогава каза, че трябва да си ходи
II. 1. когато, след като
WHEN he entered когато той влезе
come WHEN you like ела, когато искаш
WHEN I had finished когато/след като свърших
say WHEN кажи кога/докъде да спра, кажи колко да сипвам (при наливане на напитки)
2. тогава/времето, когато
do you remember WHEN we were young? помниш ли времето, когато бяхме млади
3. елиптично като, докато, в същото време, когато, въпреки че, макар че, като се има предвид, че и пр.
WHEN at school когато съм/бях на училище
he walks WHEN he might take a taxi той върви пеша, въпреки че би могъл да вземе такси
why use it WHEN it is no good защо го употребяваш, като (знаеш, че) не струва
how can he buy it WHEN he has no money? как да го купи, щом като няма пари? WHEN asking/speaking питайки, говорейки
III. n време, дата
tell me the WHEN and the how кажи ми кога и как
have you fixed the where and WHEN? уточнихте ли къде и кога/мястото и времето? the hows and WHENs of life начинът, по който се случват/стават нещата в живота

whence [wens]
I. 1. откъде? отде? no one knows WHENCE she comes никой не знае откъде идва/произхожда тя
2. как? по какъв начин? WHENCE comes it that как се случва/става така, че
II. cj откъдето, отдето, поради което
go back WHENCE you came върви си там, откъдето си дошъл
(from) WHENCE I conclude that от/поради което заключавам, че

whencesoever a откъдето и да

whenever [wen'evə]
1. когато и да е, всеки път, когато
2. разг. кога най-после?

whensoever [wensou'evə]
поет. whensoe'er емф. whenever

where [wɛə]
I. 1. inter къде? де? где? WHERE is the way out? къде е изходът? откъде се излиза? WHERE do you come from? откъде идвате? откъде сте? WHERE are you going to? накъде отивате? WHERE is the harm in trying? какво пречи да опитаме? WHERE will you be if that happens? накъде си, ако това се случи? WHERE does it concern us? как/в какво отношение ни засяга нас това? WHERE did we leave off? докъде бяхме стигнали
2. rel където, в който
the house WHERE I was born къщата, в която съм се родил
he accompanied us to the gate WHERE he left us той ни придружи до вратата и там ни остави
WHERE he is weakest is his facts най-слабото му място ca фактите му
that's WHERE you are wrong ето къде/тук именно грешиш
II. 1. където, дето, гдето
he stood WHERE I am standing той стоеше, където аз стоя (сeга)
go WHERE you like върви, където щеш
2. там/мястото, където
this is WHERE I live ето тука живея
I like WHERE you live харесвам мястото, където живееш
from WHERE откъдето
to WHERE дотам, докъдето, накъдето
he came to WHERE I was fishing той дойде до мястото, където ловях риба
III. n място (където нещо става)
the WHERE and (the) when мястото и времето/датата

whereabouts [wɛərə'bauts]
I. inter adv где? де? къде? в кой край? откъде? WHEREABOUTS is the house? къде (горе-долу) е/се намира къщата? I didn't know even WHEREABOUTS to look не знаех дори накъде да гледам
WHEREABOUTS is he? откъде/от кой край е той?
II. n с гл. sing или рl местонахождение
his present WHEREABOUTS is/are unknown не се знае къде е/къде се намира сега той

whereafter [wɛə'a:ftə]
cj след което

whereas [wɛəræz]
1. докато, от друга страна
he came promptly, WHEREAS the others hung back той дойде веднага, докато другите се бавеха
2. канц. вземайки предвид, че, като се има предвид, че

whereat [wɛər'æt]
adv, cj при което, след което, поради/вследствие на което

whereby [wɛə'bai]
1. rel чрез/посредством/съгласно което
2. inter как? по какъв начин? чрез какво?

where'er [wɛər'ɛə]
nоет. wherever

wherefore ['wɛəfɔ:]
I. 1. inter защо? по каква причина? с каква цел? за какво
2. rel за/поради което
II. n причина
he wanted to know the whys and (the) WHEREFOREs той искаше да знае причините/защо

wherefrom [wɛə'frɔm]
cj от което

wherein [wɛə'in]
1. rel в което, там, където
2. inter къде? в какво? с какво? в какво отношение? WHEREIN was he wrong? къде/в какво (отношение) грешеше той?

whereof [wɛə'ɔv]
1. rel за/от който, за/от каквото
books WHEREOF the best are lost книги, най-хубавите от който са изгубени
2. inter за/от кого? за/от какво? she knows WHEREOF she speaks тя знае за какво говори

whereon [wɛər'ɔn]
1. rel на който, на каквото, в каквото
2. inter на кое? на какво?

wheresoe'er [wɛəsou'ɛə]
емф. wherever

wheresoever [wɛəsou'evə]
вж. wherever

wherethrough [wɛəθru:]
adv, cj през/чрез който

whereto [wɛə'tu:]
1. rel накъдето, към/за който
2. inter накъде? за какво? с каква цел?

whereunder [wɛər'ʌndə]
rel adv под който

whereunto [wɛər'ʌntu:]
вж. whereto

whereupon [wɛərə'pɔn]
1. rel (веднага) след това, при което, след което
2. inter на/върху какво? къде?

wherever [wɛər'evə]
1. rel (навсякъде) където, накъдето, където и да е
2. inter къде ли (по дяволите/за бога)? WHEREVER did she get that hat? откъде ли пък е взела тази шапка?

wherewith [wɛə'wið]
1. rel с който (to с inf да)
he had not WHEREWITH to feed himself той нямаше с какво да се нахрани
metal tools WHEREWITH to break ground метални сечива, с който се копае
2. inter с какво?

wherewithal ['wɛəwiðɔ:l]
I. ост. wherewith
II. n разг. необходимите средства/възможности/пари

wherry ['weri]
n вид лека лодка за превозване на пътници/товар

whet [wet]
I. 1. точа, наточвам, остря, наострям
2. изострям, възбуждам (апетит, любопитство и пр.)
II. 1. наточване, наостряне
to give a WHET to прен. изострям, възбуждам
2. аперитив
3. ам. подтик, подбуда

whether ['weðə]
I. cj дали (или не)
to be in doubt WHETHER не съм сигурен дали
WHETHER or no/not дали... или (не), във всеки случай, така или иначе, и в единия, и в другия случай
II. pron ост. кой от двамата

whetstone ['wetstoun]
1. камък за точене, точило, брус
2. някой/нещо, което стимулира/подбужда

whew [hwju:]
int подсвиркване от учудване, облекчение, умора и пр. фю! бре!

whey [wei]
n суроватка

whey-faced ['weifeist]
a блед, побледнял, побелял (от страх и пр.)

which [witʃ]
I. 1. inter кой? (от няколко)
WHICH of you can answer? кой от вас може да отговори? WHICH have you chosen? кое си избра? tell me WHICH is WHICH? кажи ми кое/какво е
2. rel който (обик. за неща), което (за цяло изречение)
take the book WHICH is on the table вземи книгата, която е на масата
he was back in London, WHICH I did not know той се бил завърнал в Лондон, което аз не знаех
II. 1. inter кой? (от няколко)
WHICH boy do you like best? кое момче най-много ти харесва? WHICH way shall we go? по кой път ще минем
2. rel който
look WHICH way you will гледай в която посока/накъдето искаш

whichever [witʃ'evə]
pron който (и да е) (от няколко)
WHICHEVER speaks first който пръв проговори

whichsoever [witʃsou'evə]
емф. whichever

whiff [wif]
I. n l. лъх, полъх
WHIFF of fresh air струя свеж въздух
2. лек дъх/миризма, прен. лъх, следа
3. всмукване, подръпване (от лула), тънка струйка/следа от дим, вдишване
4. изпускане/пуфкане на дим и пр. (при пушене и пр.)
5. разг. малка пура
6. клюка
II. 1. подухвам
2. пуша, пафкам, изпускам кълба дим
to WHIFF away at one's pipe пуша си (невъзмутимо) лулата
3. изпускам слаба неприятна миризма
4. вдишвам, вдъхвам
5. движа се пуфтейки
III. n вид лека гребна лодка
IV. n риба, подобна на калкан

whiffet ['wifit]
n ам. разг. незначителен човек, нищожество

whiffle ['wifl]
1. повявам, полъхвам
2. разпръсквам, разнасям, отнасям (за вятър)
3. трепкам, потрепвам (за пламък, листа)
4. прен. лутам се, колебая се, говоря уклончиво, извъртам, проявявам нерешителност
5. меня посоката си (за вятър), нося се без посока (за кораб)
6. свиря, свистя (за гърди)

whiffler ['wiflə]
1. човек, който постоянно извърта/усуква
2. непостоянен човек

whiffletree ['wifltri:]
вж. swingle-tree

whiffy ['wifi]
a миризлив, лъхтящ, издаващ лека (неприятна) миризма

Whig [wig]
1. ист. виг
2. либерал

Whiggery ['wigəri]
n политическите принципи на вигите

while [wail]
I. n (кратко) време, момент
all the WHILE през цялото време
a good/great/long WHILE доста време
a (little) WHILE ago преди малко
in a little WHILE след малко, скоро, ей сега
once in a WHILE от време на време, рядко
for a WHILE за малко, за кратко
between WHILEs между другата работа, междувременно
the WHILE в същото време
not worth one's WHILE не си струващ труда, неизгоден
II. 1. cj докато, през времето, когато
WHILE (they were) here докато бяха тука
2. докато, а, макар и/чe
you can stay WHILE I must go ти можеш да останеш, а/aма аз трябва да си вървя
WHILE good, the performance was scarcely excellent макар и добро, представлението едва ли беше отлично
III. v прекарвам неусетно/убивам времето (обик. с away)

whiles [wailz]
ост., whilst while

whilom ['wailəm]
I. adv ост. някога, нявга, преди
II. a ост. някогашен, предишен, бивш

whilst a докато

whim [wim]
1. прищявка, приумица, каприз
2. хрумване
3. мин. вид макара за качване на въглища

whimbrel ['wimbrəl]
n зоол. малък свирец (Numenius phaeopus)

whimper ['wimpə]
I. v скимтя, хленча, цивря (се)
II. n скимтене, циврене, хленчене, хленч

whimsey вж. whimsy

whimsical ['wimzikl]
1. капризен, своенравен, непостоянен
2. странен, своеобразен, ексцентричен
3. леко насмешлив, снизходителен

whimsicality [wimzi'kæliti]
1. капризност, своенравие, непостоянство
2. своеобразие, странност, причудливост

whimsy ['wimzi]
1. прищявка, приумица, каприз, странна идея/хрумване
2. литературно и пр. произведение, плод на приумица

whim-wham ['wimwæm]
1. n ост. хрумване, приумица, прищявка, каприз
2. играчка, джунджурия
3. ам. разг. безпокойство, паника

whin [win]
I. n бот. прещип (Ulex europaeus)
II. n геол. вид (базалтов) камък, диабаз

whinchat ['wintʃæt]
n зоол. ръждивогуше ливадарче (Saxicola ruberta)

whine [wain]
I. 1. вия, стена, скимтя
2. хленча, вайкам се
II. 1. вой, стенание
2. хленчене, хленч
3. превзет носов говор

whinny ['wini]
I. v цвиля, изцвилвам леко/радостно
II. n леко/радостно изцвилване

whinsill ['winsil]
вж. whin

whinstone ['winstoun]
вж. whin

whip [wip]
I. 1. камшик, бич, пръчка
2. удар с камшик, шибване
3. кочияш
4. парл. партиен организатор на парламентарна група, съобщение на организатора на парламентарна група за задължително присъствие на заседание
three-line WHIP подчертано с три черти спешно съобщение за задължително присъствие на заседание
5. WHIP-round събиране на помощи за пострадали
6. тел за разбиване на яйца и пр
7. крем с бит каймак/белтък
8. паричен дял
9. whipper-in
10. крило на вятърна мелница
11. тех. рудан
WHIP and spur много спешно
II. 1. бия с пръчка, шибам с камшик
to WHIP a stream хвърлям въдица, ловя риба с въдица
2. разбивам яйца, сметана и пр
3. префучавам
4. sl. бия, побеждавам
5. правя нещо с бързо/рязко движение
he WHIP ped round the corner and disappeared той сви бързо зад ъгъла и изчезна
6. поддържам дисциплината, сплотявам (партия и пр.)
7. ругая, наругавам, нарязвам
8. шибам (пумпал) с камшик
9. обшивам, подшивам, почиствам (шев)
10. навивам, намотавам с канап/връв
11. плющя (за платна и пр.)
12. мор. вдигам платно с макара/скрипец
to WHIP the cat правя дребни икономии, работя по къщите като шивачка, погаждам лош номер, правя груба шега, мързелувам
whip away грабвам, дръпвам бързо, избягвам, офейквам
whip back отплесвам се назад (за клон и пр.)
whip in лов. събирам (кучетата), събирам/свиквам набързо, свиквам (членове на партия) за бързи действия, влизам бързо
whip off смъквам/махам/събличам и пр. бързо, грабвам, отнасям, отмъквам, отвеждам бързо, изчезвам бързо, избягвам, лов. пъдя (кучетата), откарвам/разгонвам с камшик, разг. гаврътвам (питие)
whip on подгонвам, карам да бърза/да работи бързо, прен. пришпорвам
whip out изваждам, измъквам, издърпвам (нож и пр.), изтръгвам с бой (признание и пр.)
to WHIP the faults out of a child оправям дете с бой, излизам/избягвам бързо, изричам бързо/рязко
whip round обръщам се/завъртам се рязко
събирам пари/помощи, пускам подписка (for за)
whip together събирам набързо, натъкмявам
whip up подкарвам (кон), грабвам, възбуждам интерес у, привличам (публика), раздвижвам, разпалвам, грабвам (оръжие), събирам, набирам (средства, подкрепа и пр.), разбивам (яйца и пр.), направям на бърза ръка (ядене и пр.)

whipcord ['wipkɔ:d]
1. здрава конопена връв (за камшици и пр.), връв от катгут
2. текст. габардин
3. вид морско водорасло

whip hand ['wiphænd]
n ръка, държаща камшик, прен. преимущество, контрол
to have the WHIP HAND of/over държа в пълно подчинение

whiplash ['wiplæʃ]
1. връв на камшик
a tongue like a WHIPLASH остър език
2. удар (с камшик) (и прен.)
3. WHIPLASH injury контузия на врат при сблъскване на коли и пр

whipper-in ['wipərin]
1. служител, който направлява кучетата при лов
2. whip

whipper-snapper ['wipə,snæpə]
1. нахакано хлапе, фуклъо
2. надуто нищожество

whippet ['wipit]
1. дребна състезателна хрътка
2. воен. бърз лек танк

whipping ['wipiŋ]
1. бой с камшик, шибане
2. поражение
3. връв и пр. за връзване
4. подшиване, подшивка

whipping-boy ['wipiŋbɔi]
1. ист. паж, наказван за провинения на принца
2. прен. изкупителна жертва

whipping-post ['wipiŋpoust]
n позорен стълб

whipping-top ['wipiŋtɔp]
n пумпал

whippletree ['wipltri:]
n терзия, кантарка (на кола)

whippoorwill ['wipuəwil]
n зоол. американски козодой (Caprimulgus vociferus)

whippy ['wipi]
1. тънък и гъвкав
2. разг. жив, пъргав

whip-ray ['wiprei]
вж. sting-ray

whipsaw ['wipsɔ:]
I. n дърводелски рамков трион
II. 1. режа с рамков трион
2. спечелвам два облога едновременно
3. побеждавам по две линии едновременно, измамвам/бивам измамен по две линии

whip scorpion ['wip,skɔ:piən]
n вид скорпион (Pedipalpida)

whipstitch ['wipstitʃ]
I. v подшивам/почиствам ръб
II. 1. бод за подшиване
2. ам. разг. кратко време, момент

whip-top n пумпал

whipworm ['wipwə:m]
n вид червей (Trichuris trichura)

whir вж. whirr

whirl [wə:l]
I. 1. въртя се силно, завъртам се (и с about)
my brain WHIRLs вие ми се свят
2. тълпя се, нахлувам безредно, въртя се (за мисли)
3. движа се бързо
бивам отнесен, изчезвам (away)
to WHIRL past префучавам (край)
4. хвърлям, запращам
to WHIRL a stone at замервам с камък
II. 1. въртене, вихрушка, прен. вихър, обърканост, хаос
2. sl. изпробване, опит

whirligig ['wə:ligig]
1. пумпал
2. въртележка
3. прен. водовъртеж
the WHIRLIGIG of time превратностите на съдбата
4. вид въртящ се воден бръмбар (Gyrinidae)

whirlpool ['wə:lpu:l]
и водовъртеж, въртоп

whirlwind ['wə:lwind]
n вихрушка, вихър

whirly ['wə:li]
n ам. лека вихрушка

whirlybird ['wə:libə:d]
n sl. хеликоптер

whirr [wə:]
I. 1. бръмча (и за машина)
2. движа се/въртя се с бръмчене
II. n бръмчене

whisht [wiʃt]
ирл., шотл. whist

whisk [wisk]
I. 1. малка метличка за прах (от пера и пр.)
2. тел за разбиване на яйца и пр
3. бързо движение, размахване (и на опашка), леко бръсване, избръскване
II. 1. бръсвам (трохи, прах и пр.)
2. пъдя/гоня мухи (away, off)
3. грабвам, отнасям бързо
отпращам/откарвам/отвеждам набързо (away, off) (to)
префучавам/отминавам бързо (past)
4. размахвам (и опашка)
мушвам се/смушвам се бързо (into)
5. разбивам с тел и пр. (яйца, крем) (up)

whisker ['wiskə]
1. мустаци (на котка, тигър)
2. бакенбарди, ост. мустаци
3. съвсем малко разстояние
within a WHISKER съвсем наблизо/за малко
to lose by a WHISKER загубвам съвсем с малко

whiskered ['wiskəd]
1. с бакенбарди
2. мустакат (обик. за котка и пр.)

whiskey ['wiski]
вж. whisky

whiskified ['wiskifaid]
a пиян от уиски

whisky ['wiski]
I. n уиски
WHISKY sour вид коктейл с уиски
II. n ист. двуколка

whisper ['wispə]
I. 1. шепна, пошепвам, пришепвам, шушна
2. поверявам (тайна)
3. подшушвам
4. пускам слух, разпространявам клюки, шушукам, интригантствувам
5. шумоля, ромоля
II. 1. шепот, шушнене, ромолене, шумолене
in a WHISPER, in WHISPERs шепнешком
2. тайна
3. шушукане, слух
WHISPERs are going round that носят се слухове/мълви се, че

whisperer ['wispərə]
1. сплетник
2. доносник

whispering gallery ['wispəriŋ,gæləri]
n свод/коридор и пр., в който и най-лекият шум се чува ясно отвсякъде

whist [wist]
I. n карти вист
II. int шт! млък!
III. v мълча, замълчавам, млъквам

whistle ['wisl]
I. 1. свирене, свирване, свиркане, подсвиркване (и на птичка), изсвиркване
2. свирка
penny/tin WHISTLE малка калаена свирка, пищялка, цафара
steam WHISTLE свирка на парна машина
3. sl. гърло
to wet one's WHISTLE утолявам жаждата си, пия
II. 1. свиря, подсвирвам, изсвирвам, свиркам, подсвирквам
to WHISTLE a dog back подсвирвам на куче да се върне/дойде
2. свиря, свистя, пищя (за куршум и пр.)
3. sl. доноснича
to let someone go WHISTLE не вземам под внимание желанието на някого
you may WHISTLE for it ще ти се, много ти се иска
to WHISTLE for something напразно се надявам на/търся/искам нещо
to WHISTLE in the dark прен. преодолявам страха си
to WHISTLE up извиквам някого с подсвиркване

whistler ['wislə]
1. човек, който свири
2. птица, която издава остър звук при летене
3. болен/неработоспособен кон

whistle stop ['wislstɔp]
1. жп спирка, на която влаковете спират само по даден сигнал, малко селище/градче
2. пътуване на политик и пр. при изборна кампания с чести спирания в селища, невключени в редовното разписание на влака
3. кратко посещение (и WHISTLE STOP-journey)

whit [wit]
I. n частица
no WHIT, not a WHIT, never a WHIT ни най-малко, съвсем не
I don't care a WHIT не ме интересува, пет пари не давам
there is not a WHIT of truth in his statement няма нищо вярно в неговото твърдение
II. a WHIT Sunday седмата неделя след Великден, Петдесетница
WHIT Monday/Tuesday, etc. понеделник/вторник и пр. след Петдесетница

white [wait]
I. 1. бял
WHITE caps/horses морски вълни с бели гребени, зайчета
WHITE Christmas Коледа с много сняг
2. бял, от бялата раса
3. бял/побелял от страх и пр. (за лице)
WHITE as a sheet/as ashes блед като платно, смъртно блед
to turn WHITE побледнявам
4. безцветен
5. sl. чист, невинен, честен, почтен, благороден
6. светъл, прозрачен (за вода, въздух)
7. побелял, бял, сребрист (за коса)
8. безкръвен, некръвопролитен
9. бял, контрареволюционен, крайно консервативен, реакционен
10. с мляко/сметана (за кафе)
11. благоприятен
II. 1. бял цвят, белота, бяла боя
2. бял човек
3. бяло облекло/униформа, бял плат
4. белтък на яйце
5. бялото на окото
6. бяло вино
7. рl белите фигури/пулове (на шах, таблa)
8. човекът, който играе с белите фигури/пулове
9. печ. обик. рl празно място
10. централният кръг на мишена
11. рl най-бялото брашно
12. бяла пеперуда
13. рl разг. бяло течение
III. 1. побелявам, ставам бял
2. избелвам, варосвам
3. печ. оставям празно място

white ant ['waitænt]
n зоол. термит

white bait ['waitbeit]
n вид херинга, малки рибки, ядени като деликатес

white-beaded ['waithedid]
1. побелял
2. светлокос
3. разг. облагодетелствуван, щастлив, късметлия
WHITE-BEADED boy любимец, галеник, фаворит

white bear ['waitbɛə]
n полярна мечка

whitebeard ['wait,biəd]
n стар човек, старец

white bread [,waitbred]
n бял пшеничен хляб

white cell ['waitsel]
n левкоцит

white coal ['waitkoul]
n хидроенергия

white collar ['wait,kɔlə]
a занимаващ се с нефизически труд, чиновнически
WHITE COLLAR worker чиновник, служещ
WHITE COLLAR job чиновническа работа, служба

white dwarf ['wait,dwɔ:f]
n астр. малка звезда с голяма плътност

white elephant ['wait,elifənt]
n прен. създаващо главоболие/неудобство притежание, нещо скъпо, но безполезно, нежелано нещо

whiteface ['waitfeis]
n театр. бял грим

white fish ['waitfiʃ]
n видове бяла риба (и като храна)

white gold ['waitgould]
n сплав от злато и никел и пр., наподобяваща платина

white goods ['wait,gudz]
1. n ам. бели тъкани, белъо и пр
2. бели домакински принадлежности (печки, хладилнuцu и пр.)

Whitehall ['waithɔ:l]
1. (учрежденията, политиката и пр. на) британското правителство
2. бюрокрация

white heat ['waithi:t]
1. температура, при която металите се нажежават до бяло
2. прен. крайно напрежение, разгорещеност, разпаленост
to work oneself into a WHITE HEAT разгорещявам се, вбесявам се

white hope ['wait,houp]
n многообещаващ човек

white-hot ['waithɔt]
a нажежен до бяло

white house ['waithaus]
n Белият дом (резиденция на президента на САЩ във Вашингтон)

white land ['wait,lænd]
n агр. земя, определена за обработване

white lead ['waitled]
n оловно белило

white lie ['waitlai]
n невинна лъжa, добронамерена лъжа

white-lipped ['waitlipt]
a с побелели устни (обик. от страх)

white-livered ['waitlivəd]
a малодушен, страхлив

white man ['waitmæn]
1. белокож човек, човек от бялата раса
2. разг. честен/благовъзпитан човек

white matter ['wait,mætə]
n бяло вещество на мозъка

white meat ['waitmi:t]
n бяло месо (пилешко, телешко, свинско)

white metal ['wait,metl]
n бяла/сребриста сплав

whiten ['waitn]
1. побелявам, побледнявам
2. избледнявам

whitener ['waitənə]
n избелващо вещество

whiteness ['waitnis]
1. белота
2. бледност
3. чистота, неопетненост
4. бяло вещество

whitening ['waitəniŋ]
1. белене, избелване
2. креда, тебешир, вар
3. избелващо вещество

white-out ['waitaut]
n пълна неразличимост на релефа поради атмосферни условия (особ. в полярните области)

white paper ['wait,peipə]
n информационен бюлетин на британското правителство (u WHITE PAPER Piper)

white plague ['wait,pleig]
1. n ам. белодробна туберкулоза
2. наркомания (към хероин)

white ribbon ['wait,ribn]
n ам. значка на въздържател

white russian ['wait,rʌʃn]
I. ост. a белоруски
II. 1. жител на Белорусия
2. белоруски език

white sale ['waitseil]
n разпродажба на белъо/бели артикули/тъкани

white sheet ['wait,ʃi:t]
n одежда на каещ се грешник
to stand in a WHITE SHEET изповядвам грях (за грешник)

whitesmith ['waitsmiθ]
n тенекеджия, калайджия

white spirit ['wait,spirit]
n вид разтворител

white supremacy ['waitsə'preməsi]
n расистка доктрина за господството на бялата раса

whitethorn ['waitθɔ:n]
n бот. глог

whitethroat ['waitθrout]
n зоол. белогуше коприварче. (Sylvia communis)

white tie ['wait,tai]
1. официална бяла връзка/папионка
2. официално/вечерно облекло

white war ['waitwɔ:]
1. война без кръвопролитие
2. икономическа блокада/борба

whitewash ['waitwɔʃ]
I. 1. разтвор от вар, бадана
2. разг. замазване, реабилитация
3. сп. пълна победа (на нула)
II. 1. варосвам, баданосвам
2. прен. прикривам/замазвам грешки, реабилитирам
3. сп. бия/побеждавам на нула

white water ['waitwɔ:tə]
nлитка/разпенена вода

white way ['wait,wei]
n ярко осветена улица/булевард с магазини, театри и пр

white wing ['wait,wiŋ]
n ам. уличен метач в бяла униформа

white wood ['waitwud]
n светло дърво (на липа, топола, магнолия и пр.)

whitey I. вж. whity
II. n пренебр. белият човек, белите (колективно)

whither ['wiðə]
I. adv ост. къде? накъде? WHITHER Democracy? накъде отива/какво е бъдещето на демокрацията?
II. cj където, накъдето, докъдето
III. n местоназначение

whithersoever ['wiðəsouevə]
adv където и да е, навсякъде където

whiting ['waitiŋ]
I. n зоол. вид дребна морска риба (Merlangus merlangus)
II. вж. whitening

whitish ['waitiʃ]
a възбял, белезникав

Whitlow ['witlou]
n забиране на пръст, особ. около нокътя

Whitsun ['witsən]
n църк. Петдесетница

whitsunday ['witsʌndi]
n църк. Петдесетница

Whitsuntide ['witsəntaid]
n църк. седмицата, започваща с Петдесетница

whittle ['witl]
1. дялам, издялвам
2. прен. намалявам (away, down)
to WHITTLE away омаловажавам (твърдение и пр.), понижавам (стойност)

whity ['waiti]
a белезникав
WHITY brown бледокафяво

whiz [wiz]
I. 1. фуча, свистя, жужа
2. движа се с голяма скорост
3. суша с центрофуга
II. 1. фучене, свистене, жужене
2. sl. добра сделка
3. ловък човек, факир, забележително нещо, бомба

whizbang ['wizbæŋ]
1. n sl. снаряд, граната, фoйерверк
2. attr ам. отличен, опитен, ловък

whizkid ['wizkid]
1. n разг. блестящ/надарен/преуспял млад човек
2. прогресивен младеж

whizzbang ['wizbæŋ]
1. n sl. снаряд, граната, фoйерверк
2. attr ам. отличен, опитен, ловък

whizzer [wizə]
n центрофуга

whizzkid ['wizkid]
1. n разг. блестящ/надарен/преуспял млад човек
2. прогресивен младеж

who [hu:]
1. inter кой? whom/разг.
WHO did you see? кого видя?
WHO was he speaking to? to whom was he speaking? с кого разговаряше/на кого говореше той?
whose is it? на кого/чие е то?
WHO is WHO? кой какъв е/какво представлява?
W'. s W.? биографски справочник
2. rel който, този, който, тези, които
WHO breaks pays който чупи, купи
whom the gods love die young тези, които боговете обичат, умират млади
the man (whom/разг. WHO) I saw човекът, когото видях
3. pron (косвен падеж whom, родит. падеж whose)

whoa [wou]
int прт! стой! (подвикване към кон)

whodunit [hu:'dʌnit]
n разг. криминален роман/разказ/филм и пр

whodunnit [hu:'dʌnit]
n разг. криминален роман/разказ/филм и пр

whoever [hu:'evə]
поет. whoe'er pron (косвен падeж whom-ever, родит. падеж whosever) който и да
whoever else objects, I do not WHOEVER който и друг да е против, аз не съм
whosever it is, I mean to have it на когото и да е, аз ще го взема

whole [houl]
I. 1. цял (и за число, нота, пауза и пр.)
the WHOLE lot всички
three WHOLE years цели три години
WHOLE life insurance безсрочна застраховка за живот
2. цял, цялостен, непокътнат, запазен, здрав, невредим
3. необезмаслен (за мляко), с триците (за брашно)
4. еднокръвен, роден (за брат, сестра)
5. физически здрав/добре
6. цял, пълен, неделим
with one's WHOLE heart от все сърце
out of WHOLE cloth съвсем неоснователен, изфабрикуван, фиктивен
WHOLE effect полезно действие
II. 1. цяло, цялост
on/upon the WHOLE общо взето
as a WHOLE изцяло, като цяло
2. органическо цяло, цялостна система
3. всичко
the WHOLE of it всичкото, цялото
the WHOLE of London целият Лондон, Лондон като цяло
4. сума, сбор
in WHOLE or in part в цялост или частично

whole-coloured ['houlkʌləd]
a едноцветен

whole-footed ['houlfutid]
a пълен, безрезервен

whole gale ['houl,geil]
n метеор. вятър със сила 10 бала

whole-hearted ['houl'ha:tid]
a направен от все сърце, искрен, предан, възторжен, ентусиазиран

whole-heartedly ['houl'ha:tidli]
adv от все сърце, от душа

whole-hog ['houlhɔg]
I. a пълен, безрезервен, истински, неполовинчат
II. adv изцяло, напълно, безрезервно

whole-hogger ['houlhɔgə]
n човек, който не прави нищо наполовина, човек на крайностите, безкомпромисен човек

whole holiday ['houl,hɔlidei]
n цял свободен ден, целодневен празник

whole-length ['houlleŋgθ]
I. a в цял/пълен ръст
II. n (портрет/статуя в) пълен ръст

wholemeal ['houlmi:l]
1. непресято брашно, брашно с триците
2. attr направен от черно/непресято брашно (за хляб и пр.)

wholeness ['houlnis]
n пълнота, цялост

wholesale ['houlseil]
I. n продажба на едро
II. 1. на едро, в голям мащаб, масово
at WHOLESALE prices по цени на едро
2. безразборен
WHOLESALE slaughter масово/поголовно клане
III. v продавам/търгувам на едро

wholesaler ['houlseilə]
n търговец на едро

wholesome ['houlsəm]
1. здрав, здравословен, полезен, благотворен
2. (благо) разумен, безопасен

wholesouled ['houlsould]
вж. whole-hearted

whole-wheat ['houlwi:t]
вж. wholemeal

wholly ['houli]
adv изцяло, напълно, изключително, съвсем

whom вж. who

whomever вж. whoever

whomp [wɔmp]
I. n ам. разг. силен удар, плесница, шамар
II. 1. v ам. разг. удрям силно, лепвам плесница
2. напердашвам здравата
3. побеждавам, сразявам
4. to WHOMP up предизвиквам/създавам вълнение/смут и пр., скалъпвам набързо

whomsoever вж. whosoever

whoop [hu:p]
I. 1. (боен) вик, крясък
WHOOPs of joy радостни викове
2. звук, съпровождащ кашлица при коклюш
3. крясък на бухал
4. съвсем малко количество/степен
not worth a WHOOP неструващ пукнат грош
II. 1. викам, кряскам
2. захълцвам, задавям се при кашляне (особ. при коклюш)
3. подвиквам на, подгонвам (куче и пр.)
4. агитирам в полза на
5. насърчавам/подстрекавам с викове, аплодирам шумно и ентусиазирано
to WHOOP up the price повишавам рязко цената
the bill WHOOPed up through both houses парл. законопроектът бе приет с акламации
to WHOOP it up разг. разпалвам ентусиазъм, участвувам в шумна веселба, веселя се шумно

whoop-de-do [,hu:pdi:'du:]
1. n разг. шумна веселба/празненство
2. гюрултия, патардия, олелия
3. разгорещени разисквания/спорове/агитация и пр

whoopee ['wupi:]
n разг. възторжен/радостен вик, шумно веселие
to make WHOOPEE веселя се шумно
WHOOPEE! ура!

whooper ['u:pə]
вж. whooping swan

whooping-cough ['hu:piŋkɔf]
n магарешка кашлица, коклюш

whooping swan ['hu:piŋ,swɔn]
n поен лебед

whoops [hu:ps]
int ay! извинявай!

whoosh [wu:ʃ]
1. свистя, профучавам
2. тътря шумно

whop [wɔp]
I. 1. бия, набивам, бъхтя, побеждавам
2. измъквам бързо
3. хвърлям, захвърлям, мятам
4. тупвам, изтърсвам се
II. 1. силен удар/сблъскване
2. тупване

whopper ['wɔpə]
1. n sl. нещо огромно
2. опашата лъжа

whopping ['wɔpiŋ]
a sl. много голям, огромен, опашат (за лъжа)

whore [hɔ:]
I. n блудница, курва, проститутка
II. 1. блудствувам, развратнича, курварствувам
2. развратявам (жена)

whoredom ['hɔ:dəm]
1. блудство, проституиране
2. библ. ерес, идолопоклонство

whore-house ['hɔ:haus]
n публичен дом, бардак

whoremaster ['hɔ:ma:stə]
1. развратник, блудник, прелюбодеец
2. библ. идолопоклонник, еретик

whoremonger ['hɔ:mʌŋgə]
1. развратник, блудник, прелюбодеец
2. библ. идолопоклонник, еретик

whoreson ['hɔ:sən]
1. незаконороден син, копеле
2. мерзавец, сукин син

whorl [wə:l]
1. бот. кръгово разположени листенца, венче
2. спираловидна извивка на отпечатък от пръст и пр., нещо спираловидно/извито
WHORLs of snow снежна вихрушка

whortleberry ['wə:tl,beri]
n боровинка (и храст) (Vaccinium myrtillus)

whose вж. who

whoso ['hu:sou]
pron ост. (косвен падеж whomso, родит. падеж whoseso) whoever

whosoever [hu:sou'evə]
поет. whosoe'er pron (косвен падеж whomsoever, родит, падеж whosesoever) емф. whoever

why [wai]
I. 1. inter защо? по каква причина? с каква цел
2. rel поради което
the reasons WHY he did it are obscure причините, поради които гo e направил, ca неясни
II. n причина, обяснение
III. int я! виж ти! я гледай! ами..., ами че..., е-е..., ами!
IV. 1. a защо
that is WНY ето защо
the reason WНY причината, поради която
2. int ей, е, та
WНY, you are ill ей, ти си болен!
if she chooses to come, WНY she may ако тя предпочита да дойде, да дойде
WНY, I told you та аз ти казах
what is twice two? WНY, four колко е две по две колко, четири

wich-elm вж. wych-elm

wich-hazel вж. wych-hazel

wick [wik]
1. фитил
2. мед. марлен дренаж, тампон
to get on someone's WICK дразня/нервирам/ядосвам някого

wicked ['wikid]
1. грешен, порочен
2. лош, злонамерен, зъл
3. разг. неприятен, отвратителен, противен, проклет, безбожен, прекалено висок (за цени), безобразно мъчен (за изпит и пр.)
4. шег. лукав, дяволит, кокетен, отличен, чудесен, страшен
5. болезнен
6. пакостен

wickedly a порочно, злонамерено

wicker ['wikə]
1. (изделие от) плетена ракита
2. attr плетен (за стол, кошница, рогозка, подложка и пр.)

wickered ['wikəd]
a плетен от ракита и пр

wicker-work ['wikəwə:k]
1. кошничарски изделия
2. кошничарство
3. attr плетен от ракита и пр

wicket ['wikit]
1. вратичка, портичка (обик. до или в поголяма врата)
2. прозорче, отвор в стена/врата
3. крикет вратичка
to win by so many WICKETs спечелвам с еди-колко си точки
to take/get a WICKET изваждам батсмън от строя
to keep WICKET вратар съм
to be on a good/sticky WICKET прен. намирам се в благоприятно/неблагоприятно положение
4. врата на шлюз
5. ам. прозорче с решетки (на гише)

wicket-door ['wikitdɔ:]
вж. wicket

wicket-gate ['wikitgeit]
вж. wicket

wicket-keeper ['wikit,ki:pə]
n крикет вратар

wickiup ['wiki,ʌp]
1. вид индианска колиба от рогозки и пр
2. ам. колиба, заслон

widdershins ['widəʃinz]
1. обратно на часовниковата стрелка
2. в обратна/погрешна посока

wide [waid]
I. 1. широк, фон. отворен, произнесен с отпуснати устни
2. широк, обширен, просторен, голям
of WIDE distribution много разпространен
of WIDE fame широко известен
the WIDE world целият свят
a WIDE range of readers широк кръг читатели
a WIDE range of articles богат/разнообразен асортимент
a WIDE guess налучкване в общи линии
at WIDE intervals на големи интервали
with WIDE eyes с широко отворени очи, ококорен
WIDE reading/experience голяма начетеност/опит
3. sl. морално разпуснат
4. sl. хитър, лукав, отракан
5. общ, всеобхватен, неограничен
6. свободен, непредубеден
7. неточен, не в целта
WIDE ball крикет топка извън чертата
II. 1. широко
2. нашироко, навсякъде
3. съвсем, напълно
WIDE open to прен. силно изложен на (нападки и пр.)
to be WIDE awake съвсем съм буден, прен. разг. предпазлив/нащрек съм
4. далеч
to go WIDE не попадам в целта
WIDE from being далеч не e
не само че не e... (ами... )
WIDE apart на голямо разстояние/раздалечени един от друг
III. 1. крикет топка извън чертата
2. the WIDE широкият бял свят
dead to the WIDE в безсъзнание
to the WIDE съвсем, напълно
broke to the WIDE разг. без пукнат лев

wide-awake [,waidə'weik]
I. 1. напълно буден
2. буден, бдителен, съобразителен
II. n разг. мека широкопола шапка от филц

wide-eyed ['waidaid]
1. с широко отворени (от изненада и пр.) очи, опулен, ококорен
2. наивен, невинен

widely ['waidli]
1. широко, нашироко
2. на големи интервали
3. значително

wide-mouthed ['waid'mauðd]
1. с широка уста/отвор/устие
2. зяпнал (от учудване и пр.)

widen ['waidn]
v разширявам (се)

wide-open ['waid,оupn]
1. широко отворен
2. разг. уязвим
to leave oneself WIDE-OPEN оставам много уязвим/беззащитен
3. ам. в които не се прилагат законите, в които цари беззаконие (за град и пр)

wide-ranging ['waidreindʒiŋ]
a с широк обсег (за реформи и пр.)

wide-spectrum ['waidspektrəm]
a с широк обсег на действие (за антибиотик и пр.)

widespread ['waidspred]
1. разпрострян нашироко
2. широко разпространен, често срещан

widgeon ['widʒən]
n зоол. дива патица свирачка, фиовец (Anas penelope)

widget ['widʒit]
вж. gadget

widow ['widou]
I. 1. вдовица
golf, etc. WIDOW жена, чийто мъж често я изоставя, за да играе голф и пр.
WIDOW's peak линия на косата, образуваща шпиц по средата на челото
2. карти талон
3. печ. непълен ред, пренесен от предишна страница/колона
4. the WIDOW sl. шампанско
II. 1. лишавам от съпруг (а), правя да овдовее
2. лишавам от нещо много ценно/необходимо

widowed a овдовял

widower ['widouə]
n вдовец

widowhood ['widouhud]
n вдовство

width [widθ]
1. ширина, широчина
in WIDTH по/на ширина
2. широчина на плат
I shall want three WIDTHs ще ми трябват три ширини
3. прен. широта (на възгледи и пр.)
4. мин. дебелина, мощност (на жила)

widthways ['widθweiz]
adv по ширината, напреко

widthwise ['widθwaiz]
adv по ширината, напреко

wield [wi:ld]
1. притежавам, владея
to WIELD the sceptre царувам
to WIELD influence упражнявам влияние
2. владея добре (оръжие, инструмент и пр.)
to WIELD the pen пиша добре, писател съм

wiener ['wi:nə]
1. ам. кренвирш
2. телешки/виенски котлет, шницел (и WIENER schnitzel)

wienie ['wi:ni:]
1. ам. кренвирш
2. телешки/виенски котлет, шницел (и WIENIE schnitzel)

wife [waif]
1. жена, съпруга
to take (a woman) to WIFE оженвам се за
2. жена
old WIFE старица, бабичка
old wive's tale глупави поверия, суеверия, бабини деветини

wifelike ['waiflalk]
a подобаващ/присъщ на съпруга

wig [wig]
I. n перука
II. v (-gg-) скарвам се на, смъмрям, скастрям, порицавам

Wigan ['wigən]
n памучна канаваца

wigeon вж. widgeon

wiggery ['wigəri]
1. перуки
2. прекалени съдебни формалности

wigging ['wigiŋ]
n sl. скастряне, хокане

wiggle ['wigl]
I. v разг. мърдам, шавам, въртя (се) насам-натам
to WIGGLE out of измъквам се от
II. 1. въртене, шаване
2. ам. риба/миди със сметана и грах
to get a WIGGLE on ам. sl. размърдвам се, забързвам, бързам

wiggle-waggle ['wigl,wægl]
вж. wiggle

wight [wait]
n шег. живо същество, създание, твар, човек

wigwag ['wigwæg]
I. 1. сигнализирам със знаменца
2. размахвам
II. n сигнал/сигнализиране със знаменца

wigwam ['wigwæm]
1. индианска колиба, вигвам
2. ам. пол. sl. салон/клуб за политически събрания

wilco ['wilkou]
int (съкр. от will comply) прието (при приемане на радиосъобщения)

wild [waild]
I. 1. див (за животно, растение и пр.)
2. див, пуст, необитаем
3. буен, бесен, необуздан (за вятър и пр.)
плашлив (зa кон), недисциплиниран, необуздан, луд (за човек)
to run WILD раста на свобода/без контрол (за деца и пр.), вилнея, развилнявам се
to lead a WILD life живея неразумно/разгулно
4. бурен, неспокоен (за времена, море и пр.)
5. бурен, френетичен (за овации и пр.)
6. разрoшен, разбъркан, в безпорядък
WILD disorder страшен безпорядък
7. луд, безумен, обезумял
разг. ядосан, вбесен, разярен (with someone на някого)
WILD with joy луд от радост
WILD with rage обезумял от ярост
to drive/make someone WILD подлудявам/вбесявам някого
to be WILD to do something умирам от желание да направя нещо
to be WILD about someone луд съм/лудея по някого
8. необмислен, прибързан, фантазъорски, налудничав, направен/даден наслуки (за догадка, изстрел и пр.)
drawn by WILD horses ист. разкъсан от буйни коне (като наказание)
WILD horses won't draw/drag it out of me никакви мъчения няма да го изтръгнат от мен (за тайна и пр.)
II. adv наслуки, напосоки, произволно
III. 1. пустош, пущинак, пустиня
2. дива/рядко населена местност
(out) in the WILDs далеч от цивилизацията, в пустинно/диво място
3. ам. свободно/диво/примитивно състояние/съществувание

wild and woolly ['waildənwu:li]
a груб, недодялан, примитивен

wild boar ['waildbɔ:]
n дива свиня, глиган

wildcat ['waildkæt]
I. 1. дива котка, оцелот, рис
2. тигрица, див/необуздан/сприхав човек
3. локомотив по време на маневра
4. ам. пробна сонда за нефт
5. (участник в) несигурна/съмнителна финансова спекулация
II. 1. безотговорен, налудничав
2. ам. нечестен, спекулантски
3. произволен, неодобрен от трейдюнионите (зa стачка и пр.)
4. ам. движещ се извън/не по разписанието (за влак)
5. пробен (за сонда)
III. v (-tt-) ам. търся самостоятелно нефт, руда и пр. в неизследван терен

wildcatter ['waild,kætə]
1. търсач на нефт, руда и пр. в неизследван терен
2. ам. разг. борсов спекулант, гешефтар
3. участник в произволна стачка

wildebeest ['wildəbi:st]
n юж. -афр. зоол. гну

wilder ['wildə]
1. v поет., ост. bewilder
2. заблуждавам
3. ам. скитам се, блуждая

wilderness ['wildənis]
1. пустиня, пустош, необятно пусто пространство
in the WILDERNESS вече не на власт (за пол. партия и пр.), в немилост, в заточение
a voice (crying) in the WILDERNESS прен. глас в пустиня
2. пущинак, избуяла/занемарена/запусната част на градина и пр
3. огромна/необятна маса (вода и пр.), множество, безброй
a WILDERNESS of roofs безкрайно море от покриви

wild-eyed ['waildaid]
1. с ужасeн/слисан/разярен поглед
2. пол. краен

wildfire ['waildfaiə]
1. опустошителен огън
to spread like WILDFIRE разпространявам се мълниеносно
2. светкавица без гръм
3. блуждаещ огън
4. вет. болеcт по овцете
5. болеcт по тютюна

wildfowl ['waildfauəl]
n пернат дивеч

wild-goose chase ['waildgu:s,tʃeis]
n глупаво/безнадеждно/безплодно търсене, безнадеждна работа
to send someone on a WILD-GOOSE CHASE пращам някого за зелен хайвер

wilding ['waildiŋ]
1. (плод от) саморасло растение
2. подивяло растение
3. диво животно

wildlife ['waildlaif]
n дивият свят, дивата природа

wildwood ['waildwu:d]
n поет. девствен лес, естествена гора

wile [wail]
I. n обик. pl хитрина, измама, уловка
II. 1. примамвам, прилъгвам
2. измамвам, изхитрявам
3. while

wilful ['wilful]
1. упорит, своенравен, своеволен
2. преднамерен, предумишлен

will [wil]
I. 1. воля, твърдост/сила на волята
2. воля, желание, твърдо намерение, твърдост, непоколебимост, решителност
freedom of the WILL свобода на волята
with the best WILL in the world и при/въпреки най-доброто желание
where there's a WILL there's a way с желание всичко се постига
the WILL to live желание/воля за живот
of one's free WILL доброволно, по свое желание
with a WILL с желание/воля, решително, енергично
to have/work one's WILL налагай волята си, постигам това, което искам
to work one's WILL (up) on someone налагам се на някого, принуждавам го да прави, каквото аз искам, постигам целта си
at WILL когато/както (си) искам, когато ми е удобно, както ми скимне
tenant at WILL квартирант/арендатор, който може да бъде изгонен без предупреждение
to take the WILL for the deed благодарен съм за доброто желание на някого да ми помогне
3. отношение към другите
good WILL доброжелателство, добра воля
ill WILL зложелателство, враждебност, неприязън
4. завещание (и last WILL and testament)
II. 1. ост. желая, пожелавам, повелявам
2. заставям (чрез мисъл), внушавам на
to WILL oneself to fall asleep налагам си да заспя
he WILLed the genie into his presence той заповяда на духа да се яви пред него
3. завещазам
III. 1. v (съкр. 'll, отр. съкр. won't), 2 л. ост. wilt
past would, съкр. за образуване на бъдеще време и бъдеще в миналото за 2 и 3 л. ед. и мн. ч. ще, щях
I think he WILL come мисля, че той ще дойде
I knew they would be there знаех, че те ще ca там
2. във всички лица искам, желая
do as you WILL постъпи, както искаш
what would you have me do? какво желаеш да направя? would that I had never come! ост. никак да не бях идвал
3. изразява обещание, твърдо решение, намерение, особ. в 1 л. ед. и мн. ч. I WILL not forget няма да/обещавам да не забравя
4. с ударение изразява обичайно действие, упорство, неизбежност, често не се превежда
boys WILL be boys момчетата ca си/си остават момчета
truth WILL out истината винаги (си) излиза наяве
this hen WILL lay up to 6 eggs a week тази кокошка редовно снася по 6 яйца на седмица
he WILL get in my way той постоянно ми се пречка/ми пречи
people WILL talk хората винаги си приказват (каквото и да правиш)

willed [wild]
1. в съчет.
strong-WILLED със силна воля, волев
weak-WILLED със слаба воля, безволев
2. склонен, наклонен
even if I had been so WILLED дори и да исках/да бях склонен

willing ['wiliŋ]
1. (благо) разположен, склонен, наклонен, проявяващ желание
to be WILLING to имам желание, склонен съм/искам да
God WILLING ако е рекъл господ
WILLING or not ща не ща
2. охотен, даден/направен от все сърце/с готовност, готов да помага/да се подчинява/да изпълнява и пр

willingly ['wiliŋli]
adv охотно, с готовност, с желание, на драго сърце

willingness ['wiliŋnis]
n готовност, желание, охота

will-o'-the-wisp n блуждаещ огън

willow ['wilou]
I. 1. върба (и WILLOW-tree), дървото на върбата
weeping WILLOW плачеща върба
2. разг. бухалка за крикет
3. текст. барабанен маган
to wear the WILLOW скърбя/тъгувам по любимия (за изоставена жена)
II. v почиствам (влакна) с маган

willow-herb ['wilouhə:b]
n бот. върбовка, кипрей (Epilobium)

willowing-machine ['wilouiŋmə'ʃi:n]
вж. willow

willow-pattern ['wilou,pætən]
1. имитация на китайска рисунка в синъо (с пагода, река и върби) върху бял порцелан
2. порцеланови съдове с такава рисунка

willow-warbler ['wilou,wɔ:blə]
n зоол. брезов певец (Phylloscopus trochilus)

willow-wren ['wilouren]
n зоол. брезов певец (Phylloscopus trochilus)

willowy ['wiloui]
1. обрасъл с върби
2. тънък, строен, гъвкав, грациозен

will-power ['wilpauə]
n воля, сила на волята, самоконтрол, самообладание

willy-nilly [,wili'nili]
adv волю-неволю, ща не ща, от немай къде

wil-o'-the-wisp [,wiləðə'wisp]
1. блуждаещ огън, прен. измамлива надежда/цел/план, примамка
2. неуловим човек/нещо

wilt I. вж. will
II. 1. спаружвам се, клюмвам, вяхна, увяхвам
2. правя да увехие/клюмне
3. отпускам се, отпадам, клюмам (за човек)

Wilton ['wiltən]
n вид дебел пухкав килим (и WILTON carpet)

wily ['waili]
a хитър, лукав

wimple ['wimpl]
1. ист. вид забрадка, покриваща главата и врата
2. покривало за глава, нoсено от някои монахини

win [win]
I. 1. печеля, спечелвам, побеждавам, покорявам (сърце и пр.)
to WIN the day/the field одържам победа, излизам победител
to WIN money from someone at cards спечелвам пари от някого на карти
to WIN one's bread печеля си хляба/прехраната
their conduct won them many friends тяхното поведение им спечели много приятели
2. побеждавам, излизам победител, одържам победа
to WIN by a head побеждавам със съвсем малко/едва-едва
to WIN hands down/in a canter побеждавам без усилие
3. достигам, добирам се до (бряг, връх и пр.)
to WIN home достигам до целта
to WIN one's way пробивам си път/преуспявам в живота
to WIN clear/free/out/through измъквам се от трудно положение, отървавам се с мъка, освобождавам се (from от), пробивам си път
4. убеждавам, скланям
5. добивам, получавам (руда и пр.)
6. sl. крада
win away откъсвам, разделям, карам да изостави/забрави
win back спечелвам си/вземам си обратно, възвръщам си
win from/off спечелвам от състезание, бас и пр.
win over/round спечелвам на своя страна, предумвам, скланям, убеждавам
to WIN over to a cause спечелвам (някого) за някаква кауза
win through преодолявам (трудности и пр.), добирам се до, постигам целта си, успявам, спечелвам
win upon постепенно привличам/спечелвам/завоювам симпатии, уважение, признание и пр. (за идея, теория и пр.)
II. n победа (в игра, състезание и пр.)

wince [wins]
I. v трепвам, потрепвам (от болка, обида и пр.)
II. n трепване, потрепване

wincey ['winsi]
n лек плат от вълна и памук

Winceyette [,winsi'et]
n текст. здрава материя от вълна/вълна и памук/вълна и лен (за ризи и пр.)

winch [wintʃ]
I. 1. вдигачка, лебедка, чекрък, рудан
2. ръкохватка във вид на кривошип, крик
3. текст. мотовило
II. v вдигам/повдигам (като) с лебедка/крик

Winchester ['wintʃistə]
1. вид винтовка (и WINCHESTER rifle)
2. голяма бутилка, побираща около 2,250 л (и WINCHESTER bottle/quart)

wind [wind]
I. 1. вятър, буря
against the WIND, in the WIND's eye, in the teeth of the WIND срещу вятъра
between WIND and water мор. във водолинията/ватерлинията, прен. на опасно/чувствително/уязвимо място/позиция
down/before the WIND пo посока на вятъра
to sail close to/near the WIND плувам, доколкото e възможно, срещу вятъра, прен. действувам/държа се на границата на приличието/честността
to know/find out how the WIND blows/lies знам/разбирам накъде духа вятърът/как стоят работите
on a WIND мор. срещу вятъра
off the WIND мор. с вятъра откъм кърмовата част
like the WIND (бързо) като вихър
2. рl четирите посоки на света, четирите точки на компаса
from/to the four WINDs от/на всички посоки/страни
3. въздушна струя/поток
4. лъх/миризма, донесена от вятъра
to get WIND of подушвам (и прен.)
5. слух, мълва
to take/get WIND разчувам се
6. въздух, газ
to break WIND пускам газове
to bring up WIND оригвам се
7. дъх, дишане
to get/recover one's WIND поемам си дъх, отдъхвам си
to lose one's WIND задъхвам се, секва ми дъхът
to have the WIND up sl. изплашвам се, страхувам се
to put the WIND up on someone стряскам/изплашвам някого
second WIND възстановено нормално дишане (след задъхване), прен. подновена енергия/сили
to have a good/a long WIND дишам правилно/спокойно
to have a bad WIND дишам неправилно/неспокойно, лесно се задъхвам
to be in good WIND, to have plenty of WIND дишането ми e правилно, не се задъхвам
8. празни приказки, празнословие, самодоволство
9. sl. стомах, под лъжичката/ребрата
10. духови инструменти
to have the WIND of мор. в по-благоприятно положение съм от, по следите съм на
to take the WIND out of someone's sails разг. отнемам възможността на някого да каже/направи нещо, като го изпреварвам, смачквам фасона на някого
to cast/fling/throw to the WINDs хвърлям на вятъра, пилея, захвърлям (всяко благоразумие, приличие и пр.), пускам му края
to be in the WIND разг. предстоя, готвя се, мътя се, подготвям се
to get the WIND of имам преимущество пред
WIND is in that quarter нещата стоят така
to raise the WIND събирам пари, набирам нужните средства
to throw/fling caution/prudence to the WIND тръгвам през просото
II. 1. подушвам, надушвам
2. карам/правя да се задъха
to be WINDed by running задъхан съм от тичане
3. давам възможност (на кон и пр.) да си отдъхне/почине
III. 1. вия се, извивам се, лъкатуша
2. навивам (се), увивам (се), обвивам, намотавам
to WIND one's arms round someone, to WIND someone in one's arms обвивам ръце около някого, обгръщам някого с ръце
3. навивам, курдисвам (часовник и пр.)
4. издигам с въртене на макара и пр. (кофа с вода от кладенец и пр.)
5. въртя, завъртам (се)
to WIND the ship завъртам кораба в обратна посока
6. to WIND one's way, to WIND oneself промъквам се/намъквам се предпазливо
to WIND oneself /one's way into someone's heart/affections умело/неусетно спечелвам сърцето на някого
wind back връщам филмова лента обратно в касетката, пренавивам лента
wind down свалям/смъквам с въртене (щори, прозорец на кола и пр.), развивам се докрай (за пружина на часовник и пр.), отслабвам, замирам (за акция и пр.)
wind in навивам/намотавам връв/жица на въдица, изкарвам (риба) на брега
wind off развивам (се), размотавам (се)
wind on завъртам филмова лента за следващата снимка
wind up навивам, намотавам, навивам, курдисвам (часовник, играчка и пр.), вдигам с въртене (щори, прозорец на кола и пр.), развълнувам, възбуждам, разпалвам
to get wound up разгорещявам се, разпалвам се
to be wound up to a fury вбесен съм, свършвам, привършвам, приключвам (дебати, програма и пр.), ликвидирам (предприятие и пр.), решавам, приключвам (въпрос), свършвам/озовавам се/попадам някъде/в някакво положение
he wound up by killing his tormentor той свърши с това, че уби своя мъчител, свършвам, завършвам
he wound up by saying накрая/в заключение той каза
IV. 1. въртене, завъртане
2. извивка, завой
3. намотка
4. изкривяване, измятане (на дъска и пр.)

windage ['windidʒ]
1. деривация, отклонение (на снаряд) поради вятър
2. съпротивление на въздуха
3. тех. хлабавина, слабина, луфт
4. тази част от кораба, която е над водата
5. (повреда, причинена от) въздушен тласък

windbag ['windbæg]
n разг. многословен оратор, бърборко, празнодумец

wind-blown ['wind,bloun]
1. тласкан/шибан/брулен от вятъра
2. развян от вятъра (за коса и пр.)

wind-bound ['windbaund]
a спрян/задържан от вятъра (за кораб и пр.)

wind-break ['windbreik]
n преграда (особ. от жив плет, дървета) срещу вятъра

windbreaker ['windbrekə]
n ам. дълго непромокаемо яке, анорак

windcheater ['windtʃi:tə]
n ам. дълго непромокаемо яке, анорак

wind-cone ['windkoun]
вж. windsleeve

wind-egg ['windeg]
1. неоплодено яйце
2. яйце с много тънка черупка

winder ['waində]
1. навивач
2. ключ за навиване на пружина (на часовник и пр.)
3. тех. хаспел (за навиване на прежда на чилета и пр.), рудан
4. клиновидно стъпало (при извивка на стълба)

windfall ['windfɔ:l]
1. съборен от вятъра плод
2. повалено от буря дърво
3. неочаквано щастие, голям късмет, къораво
4. неочаквано наследство

windflower ['wind,flauə]
n бот. анемония, горска съсънка

wind-gauge ['windgeidʒ]
1. ветромер, анемометър
2. воен. коректор на мерника (за определяне на силата на вятъра и отклонението на снаряда, причинено от него)

windhover ['wind,hɔvə]
n черношипа ветрушка, керкенез (Falco tinnunculus)

windiness ['windinis]
1. ветровитост
2. празнословие, многодумие

winding ['waindiŋ]
I. a извиващ, лъкатушен, вит, спираловиден
II. 1. извивка, завой
2. ел. намотка

winding-sheet ['waindiŋ,ʃi:t]
n саван, покров

winding-up ['waindiŋ,ʌp]
1. ликвидиране, ликвидация
2. навиване, курдисване (на механизъм, пружина)

wind instrument ['wind,instrumənt]
n духов инструмент

wind-jammer ['wind,dʒæmə]
1. разг. търговски кораб с платна
2. windbreaker

windlass ['windləs]
n ролково-верижна лебедка, брашпил, хаспел, макара за вадене на вода от кладенец

windlestraw ['windl,strɔ:]
1. суха тревичка, сламка
2. сух/слаб човек, вейка

windmill ['windmil]
1. вятърна мелница
to fight/tilt at WINDMILLs боря се с въображаеми злини, донкихотствувам
to throw one's cap over the WINDMILL постъпвам неблагоразумно/безразсъдно
2. ам. хеликоптер
3. детска книжна въртележка

window ['windou]
1. прозорец
blank/blind/false WINDOW зазидан прозорец
to look in at the WINDOW поглеждам вътре през прозореца
2. витрина
to have all one's goods in the front/shop WINDOW прен. повърхностен съм, всичко у мен е само за показ
out of the WINDOW разг. вече неважещ, загубил значението си
3. прозрачно място на плик (за да се вижда написаният върху писмото адрес)

window-box ['windou,bɔks]
n сандъче за цветя на перваза на прозорец

window-dresser ['windou,dresə]
n аранжор на витрини

window-dressing ['windou,dresiŋ]
n (артистично) подреждане на витрина, аранжорство, прен. представяне на нещата в по-добра светлина, фасада, витрина
that's all mere WINDOW-DRESSING разг. това е само фасада/разкрасено/нагласено да изглежда добре

window-envelope ['windou,enviloup]
n плик с прозрачно отворче (за да се вижда адресът, написан на писмото)

window garden ['windou,ga:dn]
n балкон/прозорец с цветя

window-glass ['windougla:s]
n стъкло за прозорци

window-ledge ['windouledʒ]
вж. window-sill

window-pane ['windou,pein]
n стъкло на прозорец

window-seat ['windousi:t]
n място за сядане до/в еркерен прозорец

window-shopping ['windou,ʃɔpiŋ]
n разглеждане на витрините
to go WINDOW-SHOPPING гледам по витрините (без да купувам нещо)

window-sill ['windousil]
1. подпрозоречна дъска (отвътре)
2. разширен перваз на прозорец (отвън)

windpipe ['windpaip]
n анат. дихателна тръба, трахея

windproof ['windpru:f]
a ветроупорен

windrose ['windrouz]
n метеор. диаграма/роза на ветровете в дадено място

windrow ['windrou]
I. 1. откос (оставен да съхне)
2. дълбока бразда
II. v пластя сено

wind-sail ['windseil]
1. брезентов комин за проветряване на трюма на кораб
2. крило на вятърна мелница

windscreen ['windskri:n]
n предно стъкло на моторно превозно средство
WINDSCREEN wiper авт. стъклочистачка

windshield n ам. предно стъкло (на автомобил)

windsleeve ['windsli:v]
n ветропоказател, ветрен конус (на летище и пр.)

windsock ['windsɔk]
n ветропоказател, ветрен конус (на летище и пр.)

wind-swept ['windswept]
a открит, брулен от вятъра (за място и пр.). wind-tight a който не пропуща вятър

wind-tunnel ['wind,tʌnl]
n тех. аеродинамична тръба

wind-up ['waindʌp]
n край, приключване, ликвидиране

windward ['windwəd]
I. a разположен откъм вятъра, наветрен
II. n място/страна, откъдето духа вятърът, наветрена страна
to get to WINDWARD of избягвам миризмата на, прен. вземам връх/придобивам преимущество над

windy ['windi]
1. ветровит
2. празнословен, многодумен, празен
3. sl. нервен, изплашен
4. брулен от ветрове
5. windward
on the WINDY side of далеч/защитен от
6. мед. който има газове, причиняващ газове

wine [wain]
I. 1. вино
to be in WINE пиян съм
new WINE in old bottles прен. ново вино в стари мехове, нови принципи, несъвместими със старите форми
good WINE needs no bush доброто вино/стока не се нуждае от реклама
2. опияняващо нещо
3. винен цвят, бордо
II. 1. пия вино
2. черпя с вино
to WINE and dine someone нагостявам и напоявам някого

winebag ['wainbæg]
1. мях за вино
2. sl. пияница, къркач

winebibber n пияница

wine-cellar ['wain,selə]
n винарска изба (склад за вино)

wine-cooler ['wain,ku:lə]
n кофа с лед за охлаждане на вино

wineglass ['waingla:s]
n винена чаша, чаша за вино

winegrower ['waingrouə]
n лозар, винар

winegrowing ['waingrouiŋ]
n лозарство

winepress ['wainpres]
n преса за грозде

winery ['wainəri]
n винарска изба (където се прави вино)

wineshop ['wainʃɔp]
n ам. кръчма

wineskin ['wainskin]
n мях за вино

wine-stone ['wainstoun]
n винен камък

wine-taster ['wain,teistə]
n дегустатор на вина

wine-vault ['wainvɔ:lt]
1. винарска изба
2. кръчма

winey вж. winy

wing [wiŋ]
I. 1. крило (и прен.)
on the WING летящ, в движение/полет, готов да тръгне
on the WINGs of the wind с бързината на вятъра, много бързо
to clip the WINGs of прен. подрязвам крилата на
to spread/stretch one's WINGs разгръщам силите/възможностите си
to lend WINGs to ускорявам
his WINGs are sprouting upon. той е почти ангел
to take WING излитам, отлитам
under the WING of под закрилата/крилото на
2. крило (на сграда, гардероб, маса и пр.)
3. сп. крило
4. воен. фланг
5. ав. ято
6. ав. рl нашивка/емблема на летец
7. авт. калник
8. театр. рl кулиси
9. бот. крилце (на семе, цвят)
(waiting) in the WINGs готов, на разположение
II. 1. слагам крила (на стрела и пр.)
2. давам крила на, окрилявам
fear WINGed his flight страхът му даваше крила
3. изпращам, изстрелвам
4. летя, прелитам
to WING the air летя във въздуха
5. наранявам, прострелвам (птица в крилото, човек в ръката)
6. прен. летя, хвърча, нося се
to WING it театр. не се придържам към текста, импровизирам

wing and wing ['wiŋən,wiŋ]
adv мор. с разпънати платна от двете страни

wing-beat ['wiŋbi:t]
n удар/плясък/размах на крила

wing case ['wiŋkeis]
n зоол. твърди криле, елитри

wing chair ['wiŋtʃɛə]
n кресло със странични облегалки за главата

wing collar ['wiŋ,kɔlə]
n висока колосана яка с подвити ъгълчета

wing commander ['wiŋkə'ma:ndə]
n ав. подполковник в авиацията

wing-ding ['wiŋ,diŋ]
1. n ам. sl. шумен гуляй
2. (симулирано) прилошаване/пристъп (особ. при епилептик, наркоман)

winged ['wiŋd]
1. крилат, пернат
2. в съчет. -крил, с... крила
white WINGED белокрил
swift WINGED бързокрил
3. ранен в крилото/ръката
4. прен. крилат, възвишен
WINGED words крилати/вдъхновени слова

winger ['wiŋə]
n спорт. крило, краен нападател

wing-footed ['wiŋfutid]
a поет. бърз, крилат

wing-sheath ['wiŋʃi:θ]
вж. wing-case

wing shooting ['winŋsu:tiŋ]
n стрелба по летящи птици/предмети

wing-span ['wiŋspæn]
1. размах, разпереност на крилете
2. ав. разстоянието между крайните точки на крилете

wing-spread ['wiŋspred]
1. размах, разпереност на крилете
2. ав. разстоянието между крайните точки на крилете

wingy ['wiŋi]
a крилат (и прен.), подобен на крило, като крилце

wink [wiŋk]
I. 1. мигам, примигвам
намигвам, смигвам (at)
like WINKing sl. много бързо/енергично, мигновено
to WINK one's eye мигам с очи
to WINK assent примигвам в знак на съгласие
to WINK a tear away отстранявам сълзи от очите си чрез премигване
2. мигам, трептя, блещукам, проблясвам (за звезда, светлина)
3. давам светлинни сигнали
WINKing lights авт. мигачи
4. to WINK at затварям си очите за, правя се, че не виждам (нередност и пр.)
II. 1. мигане, примигване, намигване, прен. намек
in a WINK много бързо, в миг, мигновено
to give a/the WINK to someone, to tip someone the WINK намигвам/смигвам някому, предупреждавам/осведомявам някого тайно, подшушвам на някого
2. кратка дрямка, подрямване
forty WINKs кратко дрямване
I haven't slept a WINK, I didn't get a WINK of sleep не съм мигнал/заспивал

winker ['wiŋkə]
1. авт. мигач
2. наочници на кон
3. мигли
4. око

winkle ['wiŋkl]
I. n зоол. вид ядивен морски охлюв (Littorina)
WINKLE pickers дълги заострени обувки, шпиц обувки
II. 1. изваждам, измъквам
2. отстранявам (дефекти, слабости и пр.) (обик. с out)

winner ['winə]
1. победител (особ. в игри и спорт)
2. нещо, което има успех
her new book is a WINNER новата книга има голям успех
3. човек, получил (първа) награда

winning ['winiŋ]
I. 1. печеливш (билет и пр.), който печели/побеждава
the WINNING team победилият отбор
to play a WINNING game победата ми e сигурна
2. решителен, peшаващ (за удар и пр.)
3. привлекателен, очарователен
a WINNING smile чаровна/подкупваща усмивка
II. 1. спечелване, победа
2. спечелено нещо
рl пари, спечелени от обзалагане, комар и пр

winning-post ['winiŋ,poust]
n сп. стълб на финала

winnow ['winou]
1. вея, отвявам (жито и пр.) (away, out, from)
2. прен. пресявам, отсявам, отделям (ценното), подбирам
to WINNOW the chaff away/out/from the grain прен. отделям същественото от несъщественото/житото от плявата
3. поет. пляскам, махам (като с) криле
4. вея (се), развявам (се) (за коса и пр.)

wino ['wainou]
n sl. пияница, алкохолик

winsome ['winsəm]
a очарователен, обаятелен, привлекателен, мил, весел

winter ['wintə]
I. 1. зима
attr зимен, за зимата
2. поет., обик. рl година
a man of forty WINTERs четиридесетгодишен човек
II. 1. зимувам, презимувам, прекарвам зимата
2. гледам/грижа се (за добитък, растения) през зимата

winter-green ['wintəgri:n]
n вид вечнозелено растение (Gaultheria)

winterize ['wintəraiz]
v приспособявам/подготвям за зимни условия

winter-kill ['wintə,kil]
1. измразявам (растение и пр.)
2. загивам от студ, измръзвам (за растение и пр.)

winterly ['wintəli]
вж. wintry

winter-tide ['wintə,taid]
nоет. winter-time

winter-time ['wintə,taim]
n зима, зимен сезон/период

wintriness ['wintrinis]
1. студ, мразовитост
2. студенина, мрачност, неприветливост

wintry ['wintri]
1. зимен, студен, мразовит
2. студен, хладен, неприветлив, безрадостен, мрачен, смразяващ (за поглед, усмивка и пр.)

winy ['waini]
1. с цвят/миризма/вкус на вино
2. пиян
a WINY nose пиянски нос
3. ам. освежителен, ободрителен (за въздух)

winze [winz]
n мин. малка галерия за вентилация или връзка

wipe [waip]
I. 1. бърша, обърсвам, избърсвам, трия, изтривам
to WIPE clean избърсвам, почиствам
to WIPE dry избърсвам, подсушавам
to WIPEone's eyes изтривам сълзите си, преставам да плача
to WIPE the floor/the ground with someone сривам някого наравно със земята, правя го на нищо
to WIPE one's boots on someone отнасям се с презрение към някого, третирам го като парцал
2. прен. изтривам, изличавам (спомен и пр.)
wipe at замахвам да ударя
wipe away обърсвам, избърсвам, изтривам (сълзи и пр.)
wipe off избърсвам, изтривам
to WIPE off the map/off the face of the earth заличавам от картата/от лицето на земята
to WIPE a smile/grin off one's face преставам да се хиля самодоволно, усмивката ми бързо изчезва, изплащам напълно, ликвидирам (дълг и пр.)
to WIPE off old scores прен. оправям стари сметки
wipe out избърсвам, изтривам, изтривам, изличавам (спомен, позор и пр.), изплащам напълно, ликвидирам (дълг и пр.), унищожавам, премахвам, ликвидирам
ам. sl. убивам, очиствам
WIPEd out ам. sl. пиян-залян, къор-кютук пиян
wipe up избърсвам, изтривам, прен. оправям, изглаждам (бъркотия, каша и пр.), ам. унищожавам
II. 1. избърсване, изтриване
give the table a WIPE избърши масата
2. sl. удар, подигравка
3. sl. носна кърпа
4. ам. sl. бърсалка

wiper ['waipə]
1. бърсач, избърсвач
2. авт. стъклочистачка
3. ел. контактна четка
4. тех. зъбец, ексцентрик

wire [waiə]
I. 1. жица, струна, тел
2. рl конци за дърпане на кукли
to pull (the) WIRE дърпам конците на кукли, прен. упражнявам скрито влияние/натиск, действувам задкулисно, използвам връзки
3. телеграфна/телефонна жица/система, телеграф, телефон
to get one's WIREs crossed прен. обърквам се, ставам жертва на недоразумение
there is someone on the WIRE for you търсят те по телефона
by WIRE с телеграма, телеграфически
4. ам. сп. лента на финала
under the WIRE на финиша, в последния момент
5. attr телен, жичен
II. 1. свързвам/съединявам с жица/тел, заякчавам с тел, нанизвам на тел
2. хващам/ловя (птици и пр.) с мрежа
3. прокарвам/правя електрическа инсталация (на къща и пр.)
to WIRE for sound правя звукова инсталация
4. заграждам, ограждам с тел
5. телеграфирам, пращам телеграма
he was WIREd for извикаxa го телеграфически
6. to WIRE in sl. залавям се енергично/здраво за работа

wire cloth ['waiə,klɔθ]
n телена тъкан (за цедки и пр.)

wiredraw ['waiədrɔ:]
1. източвам, изтеглям (жици и пр.)
2. прен. протакам, разтеглям, проточвам
3. правя прекалено тънки разграничения, цепя косъма

wire-drawn a пресилен

wire-entanglement n телена мрежа

wire gauze ['waiəgɔ:z]
n тънка метална мрежа

wire-haired ['waiə,hɛəd]
a с остър косъм (обик. за куче)

wireless ['waiəlis]
I. a безжичен, радио- (за телеграф, телефон и пр.)
WIRELESS set радиоапарат, радиоприемник
II. 1. радио
on/over the WIRELESS по радиото
2. съобщение по радиото/по безжичния телеграф
3. радиотелефония
III. 1. съобщавам/изпращам съобщение по радиото
2. изпращам радиограма

wireman ['waiəmən]
n (pl-men) електротехник

wire-netting ['waiə'netiŋ]
n телена мрежа (за огради и пр.)

wirepuller ['waiəpulə]
n политически интригант, лице, което действа скрито/задкулисно

wire-tapping ['waiə,tæpiŋ]
n подслушване на телефонни разговори и телеграфни съобщения

wire-walker ['waiə,wɔ:kə]
n акробат въжеиграч

wireway ['waiəwei]
n ел. изолационна тръба за проводник

wire wool ['waiə,wu:l]
n стоманена вълна (за изтриване на съдове)

wirework ['waiəwə:k]
1. телени изделия/мрежи и пр
2. ам. въжеиграчество

wireworm ['waiəwə:m]
n зоол. ларва на бръмбар вредител по растенията

wiriness ['waiərinis]
1. жилавост
2. издръжливост, неуморимост

wiring ['waiəriŋ]
n електрически жици/мрежа, електрическа инсталация

wiry ['waiəri]
1. от/като жица
2. твърд, остър (за коса)
3. металически (за звук)
4. як, жилав, издръжлив (за човек)

wis [wis]
v зная добре

wisdom ['wizdəm]
1. мъдрост, знание, проникновение, проницателност
2. мъдрости, сентенции

wisdom tooth ['wizdəm,tu:θ]
n (pl-teeth) мъдрец (зъб)
to cut one's WISDOM TOOTH teeth прен. помъдрявам, поумнявам

wise [waiz]
I. 1. мъдър, умен, проницателен, (благо) разумен
WISE after the event след дъжд качулка
to assume a WISE look давам си вид, че много зная
with a WISE shake of the head с дълбокомислено поклащане на главата
2. знаещ, осведомен
I am no WISEr than you и аз знам толкова, колкото и ти
to be none/not any the WISEr for it не научих/не разбрах нищо повече отпреди, не ми стана по-ясно
to do something without anyone's being the WISEr правя нещо тихомълком/без някой да усети/разбере
to be/get WISE to sl. разбирам, схващам, забелязвам
to put someone WISE осведомявам/осветлявам някого (to), изваждам някого от заблуждение
II. n ост. начин
in no WISE по никакъв начин, никак
in/on this WISE така, по този начин
in solemn WISE тържествено

wiseacre ['waizeikə]
n дървен философ, всезнайко

wisecrack ['waizkræk]
I. n sl. остроумна забележка, духовитост
II. v sl. остроумнича, пускам духовитости

wise guy ['waizgai]
n разг. човек, който се мисли за всезнаещ, всезнайко

wise man ['waizmæn]
n (pl men) мъдрец, магъосник, маг, влъхва

wisent ['wi:zənt]
n зоол. европейски бизон (Bison bonasus)

wise woman ['waizwumən]
1. магъосница, врачка
2. акушерка, баба

wish [wiʃ]
I. v искам, желая (и с for), пожелавам
to WISH someone joy желая/пожелавам някому радост
I WISH you joy to it upoн. xa да ти e честито, халал да ти e
I WISH to God he would come! така ми се иска той да дойде! I WISH to God you would stop! млъкни, за бога! I WISH I were there (много) бих искал да съм там
I WISH I could see him! да можех да го видя! I WISH it may not prove so дано да не излезе така
it is to be WISHed that желателно e да
to WISH oneself dead/at home иска ми се да съм умрял/да съм си у дома
to WISH someone /something on someone разг. натрапвам/пробутвам/теслимявам някому някого/нещо
to WISH something away правя се, че не виждам/не забелязвам нещо, мъча се да се отърва от нещо, правейки се, че не го забелязвам
II. n желание, искане
пожелание (for)
good/best WISHes благопожелания
you shall have your WISH ще получиш това, което желаеш
my dearest WISH най-съкровеното ми желание/мечта
the WISH is father to the thought вярваме нещо, защото ни се иска да е така/да е вярно

wishbone ['wiʃboun]
n ядец (кост)

wishful ['wiʃful]
a който има желание/желае (to с inf)
WISHFUL thinking самозалъгване, гладна кокошка просо сънува, ще ми/ти се

wish-wash ['wiʃ,wɔʃ]
1. блудкаво/безвкусно/разводнено питие, помия
1. скучно/вяло/безинтересно четиво/разговор и пр

wish-washy a слаб, като помия

wishy-washy ['wiʃi,wɔʃi]
1. слаб, безвкусен, разводнен (за чай и пр.)
2. прен. безвкусен, безинтересен, безцветен, вял, блудкаво сантиментален

wisp [wisp]
I. 1. хватка, ръкойка, стиска, кичур, дилка (коса и пр.)
2. нещо дребно/крехко/мимолетно
a WISP of a girl дребничко момиче
aWISP of smoke/steam тънка струйка дим/пара
a WISP of a smile едва доловима усмивка
3. ято бекасини
II. 1. ам. насуквам на тънка дилка
2. правя/образувам тънка струйка/лента/кичур

wist вж. wit

wistaria [wis'tɛəriə]
n бот. глициния

wisteria [wis'tiəriə]
n бот. глициния

wistful ['wistful]
1. тъжен, замислен
2. изпълнен с желание/копнеж

wit [wit]
I. 1. ост. (pres t I/he wot, thou wottest, pl, pp wist) зная
God wot господ знае
I wot зная добре
2. to WIT т. е., а именно
II. 1. ум, разум (и pl), съобразителност
to have/keep one's WITs about one умен/съобразителен/наблюдателен съм
to live by one's WITs препитавам се с умението/находчивостта/хитростта си
at one's WIT's/wits' end объркан, затруднен, незнаещ какво да прави/как да постъпи
out of one's WITs силно изплашен/разтревожен, обезумял, луд
to frighten/scare someone out of his WITs изкарвам акъла на някого
the five WITs ост. сетивата, умът
2. остроумие, духовитост
3. остроумен/духовит човек
4. човек с голям интелект, мислител

witch [witʃ]
I. 1. магъосница, вълшебница, вещица
white WITCH знахарка
2. очарователна жена, чаровница, чародейка
3. грозна стара жена, вещица
II. v омагъосвам (за вещица)
the WITCH ing hour/time of night среднощ, полунощ, потайна доба

witchcraft ['witʃkra:ft]
n магия, магъосничество, вълшебство

witch-doctor ['witʃdɔktə]
n знахар, баяч, шаман

witch-elm вж. wych-elm

witchery ['witʃəri]
1. n witchcraft
2. очарование, обаяние

witch-hazel вж. wych-hazel

witch-hunt ['witʃhʌnt]
1. ист. търсене/гонитба на магъосници
2. издирване/тероризиране на заподозрени прогресивни хора

witching ['witʃiŋ]
1. магъоснически
2. пленителен, чаровен

witch-meal ['witʃmi:l]
n бот. цветен прашец на плавуна

witenagemot ['witənəgə'mout]
n ист. англо-саксонски съвет на старейшините, витенагемот

with [wið]
1. с, заедно с
to walk/talk WITH someone разхождам се/разговарям с някого
to eat/live WITH someone храня се/живея с/при някого
he came WITH his sister той дойде (заедно) със сестра си
2. с, заедно с, на страната на
if they are for peace, we are WITH them ако те ca за мир, ние сме с тях/на тяхна страна
I am WITH you on that point тук/в това аз съм съгласен с теб
to vote WITH the Liberals гласувам за либералите
blue doesn't go well WITH brown синъо и кафяво не си подхождат
3. с, против, срещу
to quarrel WITH карам се с
to fight/struggle WITH боря се с/против/срещу
at war WITH във война с
4. с (имащ), с (нещо), с (помощта на нещо)
a girl WITH blue eyes момиче със сини очи
a vase WITH handles ваза с дръжки
she came WITH good news тя дойде с хубава новина
WITH your permission с ваше разрешение
filled/stuffed WITH напълнен/натъпкан с
covered WITH snow покрит със сняг
to walk WITH a crutch ходя с патерица
to cut WITH a knife режа с нож
5. с, към, по отношение на, пред, над, сред
to be patient WITH someone проявявам търпение към някого
to have no influence WITH someone нямам влияние над някого
to be popular WITH обичан/харесван/популярен съм сред
to be in WITH общувам/другарувам с, движа се между, в съюз съм с
6. причина от, поради
trembling WITH fear/anger, etc. треперещ от страх/гняв и пр.
wet WITH dew/tears, etc. мокър от роса/сълзи и пр.
to be down WITH 'flu на легло/болен съм от грип
7. начин с
to do something WITH joy, etc. правя нещо с радост и пр.
to win WITH ease побеждавам лесно/с лекота
to fight WITH courage сражавам се храбро
8. по едно и също време, в една и съща посока с
to rise WITH the sun ставам с изгрева на слънцето
the view changes WITH the seasons гледката се променя със смяната на годишните времена
WITH that при това, едновременно с това, като каза/направи това
9. при, на, у
to leave someone /something WITH someone оставям някого/нещо на/при някого (да го пази, да се грижи за него и пр.)
the next move is WITH you ти трябва/твой ред е да направиш следващата крачка
it's a habit WITH me навик ми е, така съм свикнал
I have no money WITH me нямам/не нося пари у/със себе си
10. на работа/служба в/при
11. при, въпреки
WITH all his wealth при/въпреки цялото си богатство
WITH all her faults, I still like her въпреки всичките недостатъци, тя ми харесва
WITH it разг. съвременен, прогресивен, в крак с модата
WITH-it clothes последна мода облекло
(I am) not WITH you разг. не те разбирам, не разбирам, какво искаш да кажеш
are you WITH me? разбираш ли какво говоря? one WITH част от (едно и също цяло)
down WITH...! долу...! away WITH you! махай се! to blazes WITH him! да върви по дяволите!

withal [wið'ɔ:l]
I. adv ост. освен/при/към това
II. prep ост. с (обик. в края на релативно изр.)
the knife he used to defend himself WITHAL ножът, с който той се бранеше

withdraw [wið'drɔ:]
1. оттеглям се, отдръпвам (се), изтеглям (се), дръпвам (се)
2. вземам назад, оттеглям, отказвам се от (нещо казано, обещано и пр.)
3. вземам си, прибирам си, отписвам (дете от училище и пр.)
4. изтеглям от обръщение (пари)
5. отнемам (привилегия и пр.), отменям (заповед)
6. отказвам се от, изоставям, изтеглям (дело и пр.)
7. оттеглям се, уединявам се, затварям се в себе си

withdrawal [wið'drɔ:əl]
1. оттегляне, изтегляне, отдръпване
2. изтегляне от обръщение
3. отнемане, изземване (на права и пр.), отменяне (на заповед)
4. отказване, изоставяне
отстъпление (from от)
5. оттегляне, уединяване, затваряне в себе си

withdrawing-room [wið'drɔ:iŋrum]
ост. drawing-room

withdrawn [wið'drɔ:n]
a уединен, необщителен, затворен в себе си

withdrew вж. withdraw

withe [wið]
n тънка върбова и пр. пръчка за връзване на снопи и пр

wither ['wiðə]
1. загубвам си/правя да си загуби силата/свежестта/значението и пр., вяхна, съхна, чезна, умирам, загивам
the hot summer WITHERed (up) the grass горещото лято изсуши тревата
her hopes WITHERed away надеждите угаснаха
2. отслабвам, намалявам, правя да отслабне/намалее (за чувство и пр.)
3. попарвам (за слана)
4. прен. смразявам, сразявам, унищожавам (с поглед и пр.)

withering ['wiðəriŋ]
1. който изсушава/попарва
2. сразяващ, смразяващ, унищожителен (за поглед, отговор и пр.)

withers ['wiðəz]
n pl най-високата чaст от гърба на коня между плешките
my WITHERS are unwrung това не ме зясяга/не се отнася за мен

withershins ['wiðəʃinz]
вж. widdershins

withhold [wið'hould]
1. не давам, отказвам да дам (помощ, съгласие и пр.)
2. въздържам, спирам, попречвам на (someone from doing something някого да направи нещо)

within [wið'in]
I. 1. вътре, вкъщи
from WITHIN отвътре
2. вътрешно
II. 1. (вътре) в
WITHIN doors в къщи
2. вътре в, за по-малко от (за време)
you'll have it WITHIN an hour ще го имаш след един час най-много
3. в рамките/предела/обсега на, не повече/не по-далече от
to be WITHIN call/reach наблизо съм
WITHIN a mile from на не повече от една миля разстояние от
to live/keep WITHIN one's income не харча повече, отколкото печеля
to keep WITHIN the law не излизам извън рамките на закона
a task well WITHIN his powers задача, далеч не надхвърляща възможностите/силите му
WITHIN limits до известна степен, с известни ограничения
to be WITHIN an ace/inch of death съвсем близо/на една крачка от смъртта съм
it is WITHIN a little of being a masterpiece съвсем малко не достига, за да бъде шедъовър

without [wið'aut]
I. 1. навън, отвън, вън
from WITHOUT отвън, от външната страна
2. външно, по външност
II. 1. без
без да (с ger)
she passed WITHOUT seeing me тя мина, без да ме види
he left WITHOUT even (saying) a thank-you той си отиде, без даже (да каже) едно благодаря
2. извън, вън от
WITHOUT the gate извън вратата
III. cj ост. без да
he never goes out WITHOUT he loses something той не може да излезе, без да загуби нещо

withstand [wið'stænd]
1. издържам, противостоя на (трудности и пр.)
2. противопоставям се/съпротивлявам се/противя се на (натиск, изкушение и пр.)

withy вж. withe

witless ['witlis]
a глупав, малоумен, обезумял, луд

witling ['witliŋ]
n глупчо, някой, който се мисли за умен

witness ['witnis]
I. 1. свидетелски показания
to bear WITNESS to/of свидетелствувам за/в полза на
to give WITNESS on bechalf of свидетел съм на обвиняем
2. свидетелство, доказателство, показания
in WITNESS of като доказателство за
3. свидетел, очевидец
II. 1. присъствувам/свидетел съм на, виждам с очите си
2. давам показания, свидетелствувам (to за, относно), показвам, доказвам, потвърждавам верността на (документ, подпис), подписвам се като свидетел
3. ост. потвърждавам, свидетелствувам (that че)
WITNESS heaven! бог ми е свидетел!

witness-box ['witnisbɔks]
n юр. свидетелска банка/ложа

witticism ['witisizm]
n остроумие, духовитост, остроумна/духовита забележка

wittiness ['witinis]
n остроумие, духовитост

wittingly ['witiŋli]
adv съзнателно, нарочно, преднамерено

wittol ['witəl]
1. ост. рогоносец, който знае положението си и се помирява
2. глупак, смахнат човек

witty ['witi]
a остроумен, духовит

wive ['waiv]
v женя (се), оженвам (се) (за)

wivern вж. wyvern

wives вж. wife

wiz [wiz]
вж. sl. wizard

wizard ['wizəd]
I. 1. магъосник
2. фокусник
3. изобретателен/изкусен/способен човек
4. ост. мъдрец
II. a sl. отличен, превъзходен, чудесен

wizen ['wizən]
a съсухрен, изсъхнал, сбръчкан

wizened ['wizənd]
a съсухрен, изсъхнал, сбръчкан

wo вж. whoa

woad [woud]
1. бот. сърпица (Isatis tinctoria)
2. синя боя от сърпица

wo-back int назад

wobble ['wɔbl]
I. 1. клатя се, поклащам се, клатушкам се
2. потрепервам (за глас)
3. колебая се, непостоянен съм
II. 1. поклащане, клатушкане
2. потреперване (на глас)
3. колебание, непостоянство

wobbler ['wɔblə]
n колеблив/непостоянен човек

woe [wou]
n поет., шег. беда, злочестина, неволя, скръб
WOE is me! злочестият аз! WOE to the vanquished! горко на победените! to tell one's tale of WOE разказвам неволите си
WOE be (un) to проклятие на, да бъде проклет

woebegone ['woubigɔn]
a тъжен, мрачен, нещастен, злочест

woeful ['wouful]
a нещастен, клет, злочест, тъжен, печален, скръбен, жалък, за окайване

woefully a печално

wog [wɔg]
1. n sl. презр. арабин
2. чужденец (обик. цветнокож)

woke вж. wake

woken вж. wake

wold ['would]
1. открита необработвана площ
2. открита хълмиста местност, голи бърда

wolf [wulf]
I. 1. вълк
a WOLF in sheep's clothing вълк в овча кожа
to cry WOLF вдигам лъжлива тревога
to keep the WOLF from the door спасявам се от глад (на смърт)
бoря се с мизерията
to have/hold a WOLF by the ears намирам се в голяма опасност, изправен съм пред голям риск
to throw to the wolves жертвувам без всякакво съжаление
2. алчен/ненаситен човек
3. sl. женкар
4. муз. дисхармония, получена при нетемпериран инструмент, изскърцване, изскрибуцване
5. текст. маган
II. v лапам/гълтам/поглъщам лакомо, нагъвам (храна)

wolf-dog ['wulfdɔg]
n куче вълча порода

wolf-hound ['wulfhaund]
n голяма ловджийска хрътка

wolfish ['wulfiʃ]
a вълчи (за апетит)

wolf-pack ['wulfpæk]
n група атакуващи подводници/самолети

wolfram ['wulfrəm]
1. n хим. волфрам
2. тунгстен

wolf's-bane ['wulfsbein]
n бот. самакитка (Aconitum lycoctonum)

wolf's-claw ['wulfsklɔ:]
вж. club-moss

wolf's-foot ['wulfsfut]
вж. club-moss

wolfskin ['wulfskin]
n, a (постелка, наметало и пр.) от вълча кожа

wolf's-milk ['wulfsmilk]
n бот. вид млечка (Euphorbia)

wolf-spider ['wulfspaidə]
n зоол. паяк тарантул (Lycosidae)

wolf-whistle ['wulfwisl]
n подcвирване, изразяващо възхищение от външността на намираща се наблизо жена

wolverine ['wulvəri:n]
1. зоол. лакомец (Gulo gulo)
2. aм. (жител/обитател на) щата Мичиган

wolves вж. wolf

woman ['wumən]
1. жена
born of WOMAN смъртен
WOMAN's/women's rights равноправие на жените
Women's Liberation движение за освобождаване на жената от подчиненото и положение
to play the WOMAN проявявам малодушие/страх, плача/държа се като жена
WOMAN of the streets проститутка, уличница
2. женственост
there is little of the WOMAN in her липсва женственост
there is something of the WOMAN in his character има нещо женско в неговия характер
3. attr женски, на жената/жените
WOMAN suffrage избирателни права на жените, в съчет.
WOMAN doctor лекарка
WOMAN councillor/driver, etc. жена съветник/шофъор и пр.
WOMAN friend приятелка
4. като втора част на съчет.
country WOMAN селянка
needle WOMAN шивачка
5. ост. придворна дама
6. баба (за мъж)
7. диал. wife
8. чистачка

woman-hater ['wumənheitə]
n женомразец

womanhood ['wumənhud]
1. състояние/зрялост на жена
to grow to/reach WOMANHOOD израствам/превръщам се в/ставам жена
2. събир. жените, женският пол
3. отличителните качества/характер на жената/жените

womanish ['wuməniʃ]
1. като жена (в чувства, държание и пр. -за мъж), слаб, мекушав
2. характерен/подхождащ по-скоро за жена, отколкото за мъж, женски, женствен

womanize ['wumənaiz]
1. правя женствен/изнежен/мекушав
2. живея с много жени, женкар съм

womankind ['wumənkaind]
n жените
one's WOMANKIND всички жени от семейството/рода

womanlike ['wumənlaik]
a подхождащ/подобаващ на жена

womanly ['wumənli]
1. womanlike
2. нежен, съчувствен

womb [wu:m]
1. анат. матка
2. утроба (и прен.)
in earth's WOMB в недрата на земята
in the WOMB of time в неизвестното бъдеще

wombat ['wɔmbæt]
n австралийско двуутробно животно (Phascolomis)

women вж. woman

womenfolk ['wimin,fouk]
вж. pl womankind

womenkind ['wiminkaind]
n жените
one's WOMENKIND всички жени от семейството/рода

won вж. win

wonder ['wʌndə]
I. 1. чудо
to do/work WONDERs върша чудеса, постигам изумителни резултати
it is a WONDER (that) учудващо/цяло чудо е (че)
what/no/little/small WONDER (that) разбира се, естествено, нищо чудно (че)
for a WONDER като никога
you are punctual for a WONDER и ти веднъж да си точен
the WONDER is (това) което е учудващо, е...
WONDERs will never cease ирон. виж ти какви чудеса ставали
2. нещо предизвикващо учудване/възхищение
travelling in space is one of the WONDERs of our times пътуването в космоса е едно от чудесата на нашето време
3. чудене, учудване
II. 1. чудя се, учудвам се (at на)
чудно ми е (that че)
can you WONDER at it? чудно ли е? не се ли очакваше? I shouldn't WONDER if... разг. не бих се изненадал, ако
2. чудя се, питам се, интересувам се
I WONDER why питам се/чудно защо
I WONDER! не вярвам, много се съмнявам
I WONDER whether you could tell me дали бихте могли да ми кажете (изразява неувереност при запитване)

wonderful ['wʌndəful]
1. чудесен, забележителен, удивителен, възхититилен, учудващ, изненадващ
2. разг. много/необикновейо добър, великолепен

wonderland ['wʌndəlænd]
1. страна на чудесата, приказна страна
2. прекрасна страна/място

wonderment ['wʌndəmənt]
1. учудване, удивление, изненада
2. интерес, любопитство

wonder-stricken ['wʌndə,strikn]
a смаян, слисан, удивен, изумен

wonder-struck ['wʌndə,strʌk]
a смаян, слисан, удивен, изумен

wonder-worker ['wʌndə,wə:kə]
n чудотворец

wondrous ['wʌndrəs]
I. nоет. wonderful
II. adv поет., peт. чудно, удивително
WONDROUS beautiful дивно хубав

wonky ['wɔŋki]
1. a sl. нестабилен, неустойчив, несигурен
2. нездрав, разклатен (и прен.)
she still feels a bit WONKY after her illness тя все още се чувствува нещо недобре след боледуването си
3. неуверен, колеблив, ненадежден
4. погрешен

wont [wount]
I. n навик, обичай
according to one's WONT по навик
it is my WONT to свикнал съм/имам обичай да
I went to bed earlier than was my WONT легнах си по-рано от обикновено
use and WONT обичайна практика, навик, привичка
II. predic a свикнал, навикнал
as he was WONT to say както беше свикнал/имаше навик да казва, както той често казваше
III. 1. v (wont и wonted) ост привиквам, приучвам
2. свикнал съм/имам навик да
IV. WON'T съкр. от will not

wonted ['wountid]
a обичаен, привичен, обикновен

woo [wu:]
1. v книж. ухажвам (жена)
2. стремя се да спечеля, домогвам се до (слава, успех и пр.), придумвам, увещавам, уговарям
to WOO one's pillow мъча се да заспя

wood [wud]
1. гора
out of the WOOD прен. излязъл от трудно положение, вън от опасност
cannot see the WOOD for the trees не виждам цялото/същественото от многото подробности
2. дърво, дървен материал, дървесина, дърва
to knock on/to touch WOOD чукам на дърво, да не чуе дяволът
in the WOOD в/от бъчва (за вино)
3. wood-wind
4. сп. дървена пръчка за голф, дървена топка за кегли
5. attr от/за/на дърво, който работи с дърво

wood-alcohol ['wud,ælkəhɔl]
n дървесен спирт

wood anemone ['wudə,neməni]
n бот. дива анемония, горска съсенка (Anemone quinquefolia)

woodbine ['wudbain]
n бот. орлови нокти (Lonicera)

wood-block ['wudblɔk]
1. дървено блокче
2. печ. дървено клише

woodcarving ['wudka:viŋ]
n дърворезбарство, дърворезба

woodcock ['wudkɔk]
1. n зоол. вид бекасина (Scolpax)
2. ост. глупак

woodcraft ['wudkra:ft]
1. познаване на гората и горските условия, умение за ориентиране в гора (при лов и пр.)
2. дърводелска опитност/умение

woodcut ['wudkʌt]
1. гравюра върху дърво
2. илюстрация от гравюра (в книга и пр.)

woodcutter ['wudkʌtə]
1. дървар, секач
2. художник, който прави гравюри върху дърво

wooded ['wudid]
a горист, залесен

wooden ['wudn]
1. дървен, от дърво, дъсчен
2. прен. вдървен, замръзнал, неизразителен (за усмивка и пр.)
3. прен. дървен, тромав, скован (за държане)
4. трудноприспособим, неотстъпчив (за характер)

wood-engraver ['wudin,greivə]
1. гравъор на дърво
2. зоол. бръмбар, който се завира под кората на дърветата и ги прояжда

wooden head ['wudnhed]
n глупак, тъпак

wooden-headed ['wudnhedid]
a глупав, тъп

woodenware ['wudnwɛə]
n ам. дървени изделия (домашни потреби)

wood-fibre ['wudfaibə]
n дървесина (особ. като материал за получаване на хартия)

wood-free ['wudfri:]
a холцфрай (за хартия)

wood-gas ['wudgæs]
n дървесен газ

wood-grouse ['wudgraus]
n див петел, глухар (Tetrao urogallus)

woodland ['wudlænd]
1. гориста местност, гори
2. attr горски

woodlouse ['wudlaus]
n (pl-lice) зоол. мокрица

woodman ['wudmən]
1. дървар, секач
2. горски работник

wood-notes ['wudnouts]
1. n pl птичи хор
2. спонтанна/безизкуствена поезия

wood-nymph ['wudnimf]
1. горска нимфа, дриада, самодива
2. вид пеперуда

woodpecker ['wudpekə]
n зоол. кълвач

woodpie ['wudpai]
n зоол. голям пъстър кълвач

wood-pigeon ['wud,pidʒin]
n див гълъб, гривяк (Columba palumbus)

wood-pulp n дървесна каша

woodruff ['wudrəf]
n бот. лазаркиня (Asperula odorata)

woodshed ['wudʃed]
n барака за дърва

woodsman ['wudzmən]
1. човек, който живее/работи в/обича да броди из гората
2. опитен в дърводелството човек

wood sorrel ['wud,sɔrəl]
n бот. киселец (Oxalis acetosella)

wood spirit ['wud,spirit]
вж. wood alcohol

woodsy ['wudzi]
a ам. горски, характерен за гората, горист

woodwind ['wudwind]
n муз. дървените духови инструменти в оркестър

wood-wool ['wudwul]
n дървесна/елова вата

woodwork ['wudwə:k]
1. дървени изделия
2. дървени части, дървения (на ограда)
3. дърводелство

woody ['wudi]
1. дървен, от дърво/дървесина, като дърво
2. обрасъл с гори, горист
3. дървесен

wooer ['wu:ə]
n книж. ухажъор, жених

woof [wu:f]
n вътък, тъкан (и прен.)

wool [wul]
1. вълна, руно
2. вълнена прежда/плат/трико/дрехи, вълнено
3. шег. руно, гъста къдрава коса
to lose one's WOOL разг. ядосвам се, разгневявам се
4. attr вълнен
5. нещо, прилично на вълна
to pull the WOOL over someone's eyes измамвам/изигравам някого
much cry and little WOOL много приказки/усилия за нищо
to go for WOOL and come home shorn връщам се с подвита опашка
all WOOL and a yard wide ам. разг. самата истина, чиста работа

wool-fat ['wulfæt]
n ланолин

wool-fell ['wulfel]
n овча и пр. кожа с вълната

wool-gathering ['wulgæðəriŋ]
I. a разсеян, заплеснат, витаещ в облаците
II. n разсеяност, заплеснатост, занесеност, замечтаност

wool-grower ['wulgrouə]
n овцевъд, производител на вълна

woollen ['wulən]
I. a направен от вълна, вълнен
II. обик. рl вълнена дреха, вълнено белъо, вълнени платове, (изделия от) вълнена материя (одеяла и пр.)

woolly ['wuli]
I. 1. като вълна, вълнен, вълнест, покрит с вълна, власат
2. прен. неясен, смътен, замазан (за рисунка, очертания), объркан, неясен (за ум, идея, аргумент), телев. неконтрастен (за образ, картина)
II. 1. вълнена дреха, особ. пуловер, жилетка
2. ам. обик. рl белъо от вълнено трико

woolly-bear ['wulibɛə]
n голяма власата гъсеница

woolly-headed ['wulihedid]
1. с гъста вълнеста коса
2. прен. объркан, смутен

wool-oil ['wulɔil]
n естествена мазнина на овчата вълна

wool-pack ['wulpæk]
1. бала вълна
2. метеор. пухкав кълбест облак. woolsack n 1. напълнена с вълна възглавница, на която седи председателят на Камарата на лордовете
to take seat on the WOOL-PACK откривам заседание на Камарата на лордовете
2. пост на лорд-канцлер
to reach the WOOL-PACK ставaм лорд-канцлер

woolsack n мястото на лорд-канцлера (върховния английски съдия) в горната камара, неговата служба

wool-skin ['wulskin]
вж. wool-fell

wool-sorter's disease ['wulsɔ:tə'zdi'zi:z]
n белодробен антракс

wool-stapler ['wulsteiplə]
n търговец, който изкупува вълна от производителя, сортира я и я продава на индустриалците

wool-work ['wulwək]
n бродиране/бродерия с вълна

woozy ['wu:zi]
a ам. рaзг. замаян, неустойчив, леко пийнал

wop [wɔp]
n aм. sl. имигрант от Южна Европа, особ. италианец

word [wə:d]
I. 1. дума, слово
WORD for WORD дума по дума
attr буквален, дума по дума (зa превод и пр.)
to a WORD дословно, точно, буквално
in a WORD с една дума, накратко казано, in a few WORDs с няколко думи, накратко
in other WORDs с други думи (казано), т. е.
in the WORDs of... според/по думите на..., както казва...
to put one's thoughts in WORDs изразявам с думи/давам устен писмен израз на миcлите си
a man of few WORDs мълчалив/неразговорлив човек
not to have a WORD to throw at a dog мълча като пън, не си отварям устата, ужасно съм мълчалив
to make few WORDs of something не говоря много-много/мълча си за нещо
to get/put in a WORD казвам и аз нещо
to say/to put in a good WORD for someone казвам една добра дума за/препоръчвам някого
to put WORDs into someone's mouth казвам/подсказвам някому какво да каже, приписвам някому думи, твърдя, че е казал нещо
with/at these WORDs при/с/като каза тези думи
too silly, etc. for WORDs неизказано/безкрайно глупав и пр.
beyond WORDs неизказан, неизразим, неописуем
a play upon WORDs игра на думи, игрословица, каламбур
the last WORD последната/решаващата дума/мнение
hard WORDs тежки/сурови думи
hard WORDs break no bones дума дупка не прави
big WORD s големи приказки, хвалби, самохвалство
unable to put two WORDs together неспособен да каже две (свързани) думи
2. често рl разговор, спор
to have a WORD with поговорвам/поприказвам с
to have WORDs with споря/карам се/скарвам се с
to come to high WORDs стигам до обиди
WORDs ran high спорът/кавгата се разгорещи
3. дума, обещание
to give/pledge one's WORD давам дума, обещавам, вричам се
to keep/break one's WORD удържам/не удържам (на) обещанието си
a man of his WORD човек, който държи на думата си
to be as good as one's WORD винаги изпълнявам обещанието си
to be better than one's WORD правя повече, отколкото съм обещал
WORD of honour честна дума
upon my WORD! честна дума! ей богу! I give you/ (you may) take my WORD for it вярвай ми
to take someone at his WORD повярвам на/хващам се за думите/обещанието на някого
4. заповед, нареждане
WORD of command воен. команда
to give/say the WORD давам нареждане, заповядвам
5. вест, известие, съобщение
to send WORD to someone съобщавам някому, уведомявам някого
WORD came that/of дойде вест, че/за
the WORD is/WORD has it that съобщава се/говори се, че
to send/leave WORD that/of изпращам съобщение/оставям бележка, че/за
I have had no WORD from him не ми е писал/не ми се е обаждал
6. парола, девиз, лозунг, мото
7. the WORD (of God), God's WORD рел. Светото писание, християнското учение
II. v изразявам устно/писмено, правя подбор на думите си
a politely WORDed suggestion учтиво формулирано предложение

word blind ['wə:dblaind]
a загубил способността си да разбира написани думи (вследствие мозъчно заболяване)

word-book ['wə:dbu:k]
1. речник
2. муз. либрето

word-deaf ['wə:d,def]
a загубил способността си да разбира чутите думи (вследствие мозъчно зaболяванe)

word-formation ['wə:dfɔ:,meiʃn]
n словообразуване

wordily ['wə:dili]
adv многословно, надълго и широко

wordiness ['wə:dinis]
n многословие

wording ['wə:diŋ]
n начин на изразяване, подбор на думи, формулировка

wordless ['wə:dlis]
a неизразен/неизразим с думи, безмълвен

wordmonger ['wə:dmʌŋgə]
n писател, който употребява безразборно думи

wordorder ['wə:d,i:də]
n словоред

word-painting ['wə:d,peintiŋ]
n живо/образно описание

word-perfect ['wə:d,pə:fikt]
1. запаметил точно/знаещ наизуст (урок, роля, реч и пр.)
2. точно запаметен

word-picture ['wə:d,pikʃə]
n живо/образно описание

word-play ['wə:dplei]
n игра на думи, каламбур

word-splitting ['wə:dsplitiŋ]
n педантичност при подбор на думи и пр

word-square ['wə:dskwɛə]
n магически квадрат (вид кръстословица)

word-stock ['wə:dstɔk]
n речников състав, речникът/запасът от думи, с който човек си служи
basic WORD-STOCK основен речников фонд

wordy ['wə:di]
a многословен, разточен (за стил)

wore вж. wear

work [wə:k]
I. 1. работа, труд
to be at WORK на работа съм, работя, в действие съм
forces at WORK действуващи/движещи сили
there is some secret influence at WORK тук действува/има някакво скрито влияние
to be kept hard at WORK имам много работа
he is hard at WORK writing той усилено пишe
to get/set to WORK заемам се/залавям се за/започвам работа
to set someone to WORK карам някого да работи, намирам му работа
I don't know how to set/go about my WORK не зная как да започна/подхвана работата си
out of WORK безработен
in regular WORK на редовна/постоянна работа
in and out WORK непостоянна работа
thirsty/dry WORK уморителна работа (която me кара да ожaдняваш)
warm WORK напрeгната/опасна работа, ожесточено сражение
a WORK of time дълга/продължителна работа
to make hard WORK of something правя нещо да изглежда птрудно, отколкото е
to make good WORK of something добре се справям с нещо
to make short WORK of something свършвам бързо/виждам бързо сметка на нещо
day's WORK (едно) дневна/всекидневна работа
it's all in the day's WORK това е нещо обикновено/всекидневно
you did a good day's WORK when you bought that house добра работа свърши/добре направи, като купи тази къща
2. работа, ръкоделие, бродерия, плетиво
3. работа, труд, съчинение, произведение, творба, творчество
the WORKs of събраните съчинения/произведения/трудове на
a WORK of art произведение на изкуството
a WORK of genius гениално произведение
4. дело, деяние
good WORKs добри дела/постъпки
dirty WORKs подлости, низости, мръсни дела
5. физ. работа
6. въздействие, ефект
the drug has done its WORK лекарството подействува
7. pl строежи
public WORKs обществени строежи
8. pl укрепления
9. pl механизъм (на часовник и пр.)
to give someone the WORKs прен. давам/казвам на някого всичко, убивам някого
10. рl обик. с гл. в sing фабрика, завод
11. шег. вътрешни органи, стомах
12. ост. мина
13. изработен по някакъв начин предмет/ (част от) украса на предмет (от дърво, метал, камък и пр.)
bright WORK полирани метални части
14. ост. изработка
II. 1. работя, занимавам се (at, on с, над, върху)
to WORK against time работя ускорено, мъча се да свърша навреме
2. изработвам
ушивам, бродирам (in c-за материала)
3. работя/функционирам правилно, действувам, движа се, вървя (за механизъм и пр.)
4. въздействувам, постигам/давам резултат, успявам (за средство, план и пр.)
it won't WORK! това няма да го бъде/да стане
5. кипя, ферментирам
6. движа се, проправям си път (обик. с наречие)
7. движа (се), свивам (се), гърча (се)
his features were WORKing convulsively лицето му се свиваше конвулсивно
he WORKed his jaws той движеше челюстите си
8. карам да работи
to WORK oneself to death съсипвам се/изтрепвам се от работа
to WORK one's men too hard карам хората си да работят прeкалено много, преуморявам ги
9. ръководя, управлявам, контролирам, стопанисвам (машина, къща и пр.)
10. експлоатирам (мина и пр.), обработвам (земя и пр.), върша определена работа (агитация и пр.) в даден район
11. смятам, пресмятам, решавам (задача)
12. меся, омесвам, кова, изковавам, мачкам
13. преработвам
оформям (into в)
14. вмъквам, вмествам (пасаж и пр.) (into в)
15. донасям, докарвам, причинявам, създавам
to WORK someone's ruin погубвам/съсипвам някого
16. правя, върша, извършвам (чудеса и пр.)
I'll WORK it (if I can) sl. всякак ще го направя/постигна (стига да мога)
17. получавам срещу/откупвам с работа
to WORK one's passage on a ship отработвам си билета/пътуването с кораб
to WORK one's way through college работя, за да се издържам в университета
18. придвижвам се, докарвам се (до някакво положение, състояние)
the rain had WORKed through the roof дъждът постепенно беше проникнал през покрива
the nut WORKed itself loose гайката се разхлаби от само себе си
to WORK oneself into a rage постепенно се докарвам до състояние на ярост, навивам се
work away работя без прекъсване, продължавам да работя
work down смъквам се/свличам се постепенно (за чорапи и пр.)
to WORK one's way down слизам/смъквам се внимателно/предпазливо, намалявам, оформям (чрез дялане и пр.)
work in вмъквам, вмествам (се), съгласувам (се), комбинирам (се), съвпадам, прониквам (за прах и пр.)

workability n приложимост

workable ['wə:kəbl]
1. годен за обработване
2. използваем
3. приложим, изпълним

workaday ['wə:kədei]
a делничен, всекидневен, обикновен, прозаичен

work-bag ['wə:kbæg]
1. торба/чанта за инструменти и пр
2. work-basket

work-basket ['wə:k,ba:skit]
n кошничка/кутия/торбичка за ръкоделие и пр

work-box ['wə:k,bɔks]
n кошничка/кутия/торбичка за ръкоделие и пр

workday ['wə:kdei]
n работен/присъствен ден, делник

worker ['wə:kə]
1. работник, трудещ се
2. мравка/пчела работничка

workhouse ['wə:khaus]
1. приют за бедни
2. ам. изправителен дом

working ['wə:kiŋ]
I. 1. работещ, работен, работнически, отнасящ се до работа
WORKING capacity трудоспособност
WORKING capital пол. ик. оборотен капитал
WORKING clothes работно облекло
WORKING drawing/plan архитектурен/строителен план, скица
WORKING expenses общи разходи
WORKING efficiency производителност на труда
WORKING hours работно време
WORKING load полезен товар
WORKING method метод на работа
WORKING party проучвателна комисия от експерти
WORKING speed нормална скорост
WORKING week работна седмица
WORKING breakfast/lunch/dinner делова закуска/обед/вечеря
in WORKING order в изправност
2. с който може да се работи, временен, практичен
WORKING hypothesis работна хипотеза
WORKING knowledge достатъчни знания за дадена работа
WORKING majority пол. достатъчно/необходимо мнозинство
II. 1. работа, (начин на) действие, функциониране
2. движение (на влакове)
3. управление (на машина, кораб и пр.)
4. експлоатация на (част от) мина/кариера
5. мин. забой
6. обработване (на дърво, метал и пр.)
7. движение
the WORKINGs of a face потреперване на мускулите на лицето
8. ферментация

working class ['wə:kiŋ,kla:s]
n работническа класа, пролетариат

working day ['wə:kiŋdei]
вж. workday

working man ['wə:kiŋmæn]
n (pl-men) работник, трудещ се

working-out ['wə:kiŋaut]
1. изработване, детайлна разработка
2. изчисление, решение (на задача)
3. изпълнение

workless ['wə:klis]
1. a без работа, незает с нищо
2. безработен

workman ['wə:kmən]
1. (добър, лош и пр.) работник
2. майстор
3. занаятчия

workmanlike ['wə:kmənlaik]
a характерен за/подобаващ на добър работник/майстор, добре изпипан, изкусен

workmanship ['wə:kmənʃip]
1. умение, майсторство, майсторлък
2. (изкусна/майсторска) изработка
3. работа, произведение, творба
articles of poor WORKMANSHIP лошо/неумело направени неща

work-out ['wə:kaut]
n сп. тренировка

work-people ['wə:kpi:pl]
n pl работници, трудещи се

workpiece ['wə:kpi:s]
n продукт в процес на (машинна) изработка

work-room ['wə:krum]
n стая/помещение за работа

workshop ['wə:kʃɔp]
1. работилница, цех
2. workroom
3. секция, семинар, симпозиум

workshy ['wə:kʃai]
a който бяга от работа, мързелив, ленив

work stoppage ['wə:k,stɔpidʒ]
n ам. спонтанно протестно прекратяване на работа

work-table ['wə:kteibl]
n масичка за шев

work-up ['wə:,kʌp]
n печ. петно от мастило в текст

workweek ['wə:kwi:k]
n работна седмица
a five-day WORKWEEK петдневна работна седмица

workwoman ['wə:kwumən]
n (pl-women) работничка

work-worn ['wə:kwɔ:n]
a уморен от работа, отруден

world [wə:ld]
1. земното кълбо, земята, планетата, вселената, планета, звезда, свят, мир
this WORLD този свят
the other/next WORLD, the WORLD to come другият/оня свят
the WORLD around околният свят
the Old WORLD Европа, Азия и Африка
the New WORLD Америка, Западното полукълбо
the lower WORLD подземният свят, адът
in the WORLD на/в света
all over the WORLD, the WORLD over из/по целия свят
not for (all) the WORLD за нищо на света, по никакъв начин
to come into the WORLD раждам се, появявам се на бял свят
to bring into the WORLD раждам, създавам
for all the WORLD like съвсем/досущ като
2. общество, свят, кръг от хора, среди
the great WORLD висшето общество
a man/woman of the WORLD светски човек/жена, човек с житейски опит
all the WORLD and his wife всички видни хора, шег. всички без изключение, сума народ
how goes the WORLD with you? how is the WORLD treating/using you? как си? как я караш? какво ново към теб? let the WORLD wag (as it will) нека хората си приказват, каквото си щат
to come up/get on/rise in the WORLD успявам бързо в живота, издигам се
the mineral/plant/animal WORLD минералният/растителният/животинският свят
the business WORLD търговският свят
the literary WORLD, the WORLD of letters литературните среди
a citizen of the WORLD космополит
3. за усилване
what in the WORLD? какво за бога/дявол го взел? a WORLD too big/small, etc. прекалено голям/малък и пр
4. attr световен, светски, всесветски, миров
WORLD problems световните проблеми
WORLD peace световен мир
to the WORLD sl. съвсем, крайно
to be tired/drunk to the WORLD уморен до смърт/къоркютук пиян съм
something out of this WORLD нещо величествено, грандиозно, неземно
a WORLD of огромно количество, брой, извънредно много
to think the WORLD of someone имам високо мнение за/ценя/обичам извънредно много някого, намирам, че е чудесен
WORLD without end вечно, завинаги
to make the best of both WORLDs извличам полза отвсякъде/от всичко
the WORLD, the flesh and the devil всички земни изкушения/съблазни

world-beater ['wə:ld,bi:tə]
1. най-добрият в света
2. шампион

world-class ['wə:ldkla:s]
a от най-висок калибър, от световна класа

world-famous ['wə:ldfeiməs]
a световно известен

worldling ['wə:ldliŋ]
n материалист, земен човек

worldly ['wə:ldli]
1. материален, земен
WORLDLY goods земни блага, собственост
2. от този свят, светски
3. материалистичен
WORLDLY wisdom практичност, обиграност, житейски опит
WORLDLY wise практичен, обигран, с голям житейски опит

world-old ['wə:ldould]
a стар като света

world power ['wə:ld,pauə]
n пол. велика сила

world series ['wə:ld,siəri:z]
n ежегоден бейзболен шампионат

world's fair ['wə:ldz,fɛə]
n международен панаир, световно изложение

worldview ['wə:ld,vju:]
n мироглед, философия

world-weary ['wə:ld,wiəri]
a уморен от живота, отегчен

world-wide ['wə:ldwaid]
a разпространен по целия свят, световно известен, световен

worm [wə:m]
I. 1. червей, глист (и прен.)
poor WORM like him такова жалко същество като него
(even) a WORM will turn търпението си има граници, и червей да настъпиш, и той ще си повдигне главата
WORM's-eye view ограничен поглед/перспектива
2. нещо, което гризе/измъчва човека отвътре
3. презряно/противно/нещастно същество
4. тех. червяк, червячен вал
5. зоол. връзка под езика на куче
II. 1. пълзя като червей, провирам се/промъквам се бавно/търпеливо/с усилие
to WORM oneself into someone's confidence/favour прен. влизам под кожата на някого
2. изчоплям, изчовърквам, измъквам (тайна и пр.) (out of/from someone от някого)
3. очиствам от паразити (растение, куче и пр.)

worm-cast ['wə:mka:st]
n купчинка пръст, изхвърлена от земен червей

worm-eaten ['wə:m,i:tn]
1. прояден от червей, червясал, червив
2. остарял, овехтял (и прен.)

worm fence ['wə:mfens]
вж. snake fence

worm-fishing ['wə:mfiʃiŋ]
n ловене на риба с червей за стръв

worm-gear ['wə:mgiə]
n тех. червячна предавка

worm-hole ['wə:mhoul]
n дупка, проядена от червей (в дърво, плод и пр.)

worm-seed ['wə:msi:d]
n растение, семето на което се употребява като средство против глисти

worm-wheel ['wə:mwi:l]
n тех. червячно колело

wormwood ['wə:mwud]
1. бот. пелин (Artemisia)
2. голямо огорчение, горчивина, мъка, обида

wormy ['wə:mi]
1. подобен на червей
2. пълен с червеи, прояден от червеи, червясъл

worn вж. wear

worn-out ['wɔ:naut]
1. износен, изхабен, овехтял
2. прен. изтъркан, банален, демодиран

worried ['wʌrid]
a разтревожен, неспокоен, загрижен

worrier ['wʌriə]
n човек, който много/постоянно и за всичко се безпокои

worriment ['wʌrimənt]
n безпокойство, грижа, тревога

worrisome ['wʌrisəm]
1. безпокоен, тревожен
2. обезпокоителен, причиняващ тревога

worrit ['wʌrit]
вж. worry

worry ['wʌri]
I. 1. тревожа (се), безпокоя (се), не давам/нямам мира/спокойствие, дразня, ядосвам, тормозя
to wear a worried look изглеждам разтревожен/угрижен/неспокоен
I should WORRY разг. хич не ме засяга, не ме е грижа
not to WORRY разг. няма причина за безпокойствие, не се тревожи
to WORRY along/through разг. преодолявам трудности, оправям се, постигам с упоритост
2. хапя, давя, душа, ръфам (плячка за куче)
II. 1. грижа, тревога, безпокойство, неприятности
2. причина за/причинител на тревога/безпокойство
3. давене, душeне (на плячка от куче)

worry-beads ['wʌribi:dz]
n pl броеница

worry-guts ['wʌrigʌts]
разг. worrier

worry-wart ['wʌriwɔ:t]
разг. worrier

worse [wə:s]
I. a сравн. cm. от bad по-лош
to grow/become/get, etc. WORSE влошавам се
I am/feel WORSE today днес се чувствам/съм по-зле
to be none/not a penny the WORSE for it никак не ми е по-зле/няма ми нищо от това
to make it/matters WORSE не стига това, ами, на всичкото отгоре
the WORSE for повреден/влошен/изхабен от (употреба и пр.)
WORSE luck! разочарование, неуспех и пр. тюх! язък!
II. 1. adv срав. cm. от bad, badly по-зле, по-лошо
WORSE and WORSE все по-зле и по-зле
to be WORSE off позле/по-беден съм
so much the WORSE толкова по-зле (for за)
I like her none the WORSE for being outspoken аз още повече я обичам заради откровеността и
2. за усилване
she hates me WORSE than before тя ме мрази още по-силно отпреди
it's raining WORSE than ever страшно силно вали
III. n нещо по-лошо
he had WORSE to tell той имаше да казва/да съобщи нещо още по-лошо
WORSE followed последва нещо по-лошо
WORSE cannot happen от това по-лошо нещо не може да се случи
you might do WORSE than (to) accept няма да сбъркаш, ако се съгласиш
the WORSE поражение
a change for the WORSE влошаване (на положение и пр.)

worsen ['wə:sn]
v влошавам (се)

worship ['wə:ʃip]
I. 1. уважение, почит, преклонение, култ, обожаване, обожание, боготворене
men of WORSHIP видни/уважавани хора
the WORSHIP of wealth/intellect, etc. преклонение пред/култ към богатствoто/интелекта и пр
2. богослужение, литургия
places of WORSHIP църкви и параклиси
public WORSHIP църковна служба
freedom of WORSHIP свобода на религията
3. ост. почетна титла на някои длъжностни лица
Your/His WORSHIP Вaша/негова милост (и ирон.)
II. 1. почитам, уважавам, тача, прекланям се пред, въздигам в култ, обожавам, боготворя
2. участвувам в/посещавам богослужение, моля се в църква/храм
to WORSHIP at a church черкувам се

worshipful ['wə:ʃipful]
a ост. почитан, почитаем, уважаем (като почетна титла на някои длъжностни лица)

worshipper ['wə:ʃipə]
n богомолец

worst [wə:st]
I. a прев. cm. от bad най-лош, най-неприятен, най-неблагоприятен и пр
II. adv прев. ст. от bad, badly най-лошо, най-зле
III. n най-лошото, най-лошата част/страна и пр. (на нещо)
if the WORST comes to the WORST, aм. if worse comes to WORST ако се случи най-лошото
the WORST is yet to come това още не е най-лошото, лошото тепърва ще дойде
at (the) WORST в най-лошия случай
to get/have the WORST of it претърпявам поражение
the WORST of it is that най-лошото (от цялата работа) е, че
do your WORST хайде направи/покажи най-лошото, на което си способен
IV. v надвивам, побеждавам, вземам връх над

worsted ['wustid]
I. a камгарен
II. 1. камгарна прежда
2. камгарен плат

worth [wə:θ]
I. 1. имащ (известна) стойност, на стойност, струващ
to be WORTH much струвам много
to be WORTH little не струвам много, нямам голяма стойност
it's WORTH it/the trouble струва си/заслужава си труда
I pass the news on to you for what it is WORTH предавам ти новината такава, каквато е (без гаранция за нейната достоверност)
it is well/hardly WORTH положително/едва ли си струва (с ger да)
not WORTH a bean/button/curse/damn/farthing/fig/groat/halfpenny/hoot/pin/pinch of salt/whoop/ам. a (red) cent/a continental неструващ пукната пара/пет пари/нищо
for all one is WORTH разг. с всички сили
2. който има/притежава нещо
to be WORTH a million pounds имам един милион лири
to spend all one is WORTH on похарчвам всичко, което имам за
he died WORTH five million pounds той остави след смъртта си пет милиона лири
II. 1. стойност, цена, равностойност
of great WORTH много ценен
of little/not much WORTH (почти) без стойност
true WORTH often goes unrecognized истински ценното нещо често остава незабелязано/неоценено
2. ценност, ценни качества, достоинство
a man of WORTH достоен/заслужаващ уважение човек
to be aware of one's WORTH зная си цената
3. количество, равностойно на дадена сума
a pound's WORTH of apples ябълки за една лира
it's not WORTH the paper it's printed on не си заслужава/струва хартията, на която е напечатано
III. v ост.
woe WORTH да бъде проклет (денят, часът и пр.)

worthily ['wə:ðili]
adv с достоинство, достойно

worthless ['wə:θlis]
1. без стойност, нищо неструващ, нищо и никакъв
2. безполезен
3. негоден за нищо, некадърен, безотговорен, презрян

worthwhile ['wə:θ'wail]
a който си струва/заслужава (времето, труда и пр.)

worthy ['wə:ði]
I. 1. заслужаващ (to с inf)
достоен (of за)
a cause WORTHY of support/to be supported кауза, която заслужава подкрепа/да бъде подкрепена
a man who is WORTHY to have a place in Parliament човек, който заслужава да бъде член на парламента
2. подходящ, подобаващ, съответствуващ, достоен, способен
in words WORTHY of/ocт. WORTHY the occasion с подходящи за случая думи
he is not WORTHY of her той не е достоен за нея/не я заслужава
3. честен, почтен, добър, уважаем, достопочтен (често ирон.)
4. в съчет. в изправност, годен
sea WORTHY годен за плаване (за кораб)
road WORTHY в изправност (за превозно средство), заслужаващ, достоен за
blame/praise WORTHY заслужаващ укор/похвала
note WORTHY заслужаващ да бъде отбелязан
II. 1. ост. достоен/виден/прочут човек, знаменитост
2. шег., ирон. персона, особа

wot вж. wit

wottest вж. wit

would [wud]
1. спомагателен гл. за бъдеще време в миналото (2 и 3 л.) и условно наклонение
he said he WOULD come той каза, че ще дойде
WOULD she be ready, I wondered питах се дали тя ще е готова
it WOULD be better би било/ще бъде по-добре
2. изразява обичайно действие в миналото
he WOULD sit there hour after hour той седеше там с часове
3. модален гл., изразяващ упорство, настойчивост, неизбежност
I warned her but she WOULD have it her own way предупредих я, но тя си настояваше на своето
of course it WOULD rain on the day we chose for a walk и, разбира се, валя дъжд през деня, който избрахме за разходка, желание
WOULD it were otherwise! де да беше иначе! I WOULD rather/just as soon stay here предпочитам да остана тук
4. в отр. форма изразява отказ
he WOULD not help me той не искаше/отказа да ми помогне
the door WOULD not open вратата беше запънала/не искаше/не можеше да се отвори
5. изразява вероятност, предположение
it WOULD be in the year 1971 трябва да беше/да е било през 1971 г.
that's just what you WOULD say точно това и очаквах, че ще кажеш, не можеше и да се очаква да кажеш друго
that WOULD be the place това ще да е/трябва да е мястото
6. изразява учтива молба
WOULD you help me, please? бихте ли ми помогнали? I wouldn't know нямам (никаква) представа

would-be ['wudbi:]
1. a който твърди, че е, на когото му сe иска да е, който се пише, че е/се представя като/за
a WOULD-BE painter набеден художник
a WOULD-BE wit човек, който иска да мине за остроумен
a WOULD-BE kindness престорена любезност
2. евентуален (купувач, жених и пр.)

wouldest ['wudist]
старa формa за pt 2 л. sing от will, употребява се с thou

wouldn't [wudnt]
съкр. от would not

wouldst [wudst]
старa формa за pt 2 л. sing от will, употребява се с thou

wound [wu:nd]
I. 1. рана, контузия
a knife/bullet WOUND рана от нож/куршум и пр.
operation WOUND (незаздравяла) рана от операция
2. наранено/ожулено място на растение, дърво и пр
3. прен. рана, болка, обида
a WOUND to one's pride/feelings, etc. наранена гордост, засегнати чувства и пр
II. v ранявам, наранявам (и прен.), засягам, уязвявам, накърнявам (чест, гордост, самолюбие и пр.)
III. вж. wind

wounded ['wu:ndid]
I. a ранен, наранен, засегнат, наскърбен, накърнен
II. n ранен човек и пр.
the WOUNDED ранените

woundwort ['wu:ndwə:t]
n бот. ранилист, чистец (Stachys)

wove вж. weave

woven вж. weave

wow [wau]
I. 1. sl. огромен успех
his new play is a WOW новата му пиеса има сензационен успех
2. нещо необикновено
II. int изразява учудване, възхищение и пр. ау!
III. v правя силно впечатление, поразявам, вълнувам дълбоко
IV. n неустойчивост на тона (на грамофон, магнетофон), причинена от колебания в скоростта

wowser ['wauzə]
1. n австрал. фанатизиран пуританин
2. човек, който разваля играта/удоволствието на другите
3. въздържател

wrack [ræk]
1. изхвърлени на брега морски водорасли (използвани като тор)
2. разруха, (останки от) разрушение
3. бързо движещи се облаци

wraith [reiθ]
n видение, привидение, призрак, дух, двойник

wrangle ['ræŋgl]
I. 1. карам се, препирам се, дърля се, споря шумно
2. ам. паса (коне, добитък)
II. n кавга, караница, препирня, шумен/разгорещен спор

wrangler ['ræŋglə]
1. кавгаджия, човек, който обича шумно да се препира/да спори
2. студент, завършващ с отличие по математика в Кеймбриджския университет
3. ам. каубой

wrap [ræр]
I. 1. завивам (се), загръщам (се), увивам (се), обвивам, обгръщам
to WRAP something (up) in увивам/загъвам/покривам нещо в/с (хартия, кърпа, шал и пр.), опаковам в
WRAPped up in опакован/загънат/увит в/с, прен. забулен/обгърнат/скрит от/в (мъгла, тайнственост и пр.), погълнат от, вдълбочен в (мисли, работа), предаден изцяло на (семейство, деца, работа и пр.)
2. скривам, замъглявам (смисъла и пр.) с неясни думи/език
3. търг. уреждам, приключвам успешно (сделка и пр.) (и с up)
4. обличам си топли дрехи, навличам се (up)
5. застъпвам се (over) (за дреха)
WRAP up! sl. млъкни!
II. 1. горна дреха, наметка, шал (че), кърпа, кожа и пр
2. одеяло, черга (за завиване)
3. обик. рl обвивка, опаковка, амбалаж
to keep something under WRAPs крия, държа в тайна (план, решение и пр.)
to take the WRAPs off откривам, излагам на показ (нов модел кола и пр.)
4. ам. wrapper

wraparound ['ræpə,raund]
a направен да се загръща около/да обвива тялото (за пола и пр.)

wrappage ['ræpidʒ]
вж. wrapping

wrapper ['ræpə]
1. халат, пеньоар
2. обвивка/опаковка на бонбон, шоколад и пр
3. обвивка на (печатна) пощенска пратка, бандерол
4. книжна обвивка/обложка на подвързана книга
5. тютюнев лист, с който е обвита пурата
6. опаковач

wrapping ['ræpiŋ]
n обвивка, опаковка, амбалаж
WRAPPING paper амбалажна хартия

wrasse [ræs]
n зоол. зеленушка (риба) (Labridae)

wrath [rɔθ]
n гняв, яд, ярост, възмущение, негодувание

wrathful ['rɔθful]
a гневен, ядосан, разярен

wreak [ri:k]
1. давам израз/воля на, изливам (гнева си и пр.)
2. искам, настоявам за (отмъщение, наказание и пр.)
3. причинявам (щети и пр.), опустошавам
4. ост. отмъщавам

wreath [ri:θ]
1. венец, гирлянда
2. колелце, кръгче, вита струйка (дим, пара и пр.)
WREATH of snow навян сняг, малка преспа

wreathe [ri:ð]
1. вия, свивам, сплитам (венец)
2. вия (се), обвивам (се) (round около), покривам
to WREATHE one's arms round прегръщам
hills WREATHEd in mists хълмове, обгърнати в мъгла
a face WREATHEd in smiles лице, разливащо се в усмивки
3. вия се на кълба/колелца (за дим, мъгла и пр.)

wreck [rek]
I. 1. (останки от) разбит кораб, кораб, претърпял корабокрушение
2. повредена/ (полу) разрушена сграда и пр., развалина, руина
his car is an old WRECK колата му е истинска таратайка/бричка
3. човек с разнебитено здраве
to be a nervous WRECK с разбита нервна система съм
4. разрушение, унищожение, опустошение
II. 1. разбивам, разрушавам (и умишлено) (кораб, влак и пр., прен. надежди, щастие, живот и пр.)
WRECKed ships/sailors/goods претърпели корабокрушение кораби/моряци/стоки
to WRECK a play/the plans of провалям пиеса/плановете на
2. претърпявам корабокрушение, бивам разрушен, рухвам
3. ам. ограбвам/поправям претърпял корабокрушение кораб
4. спасявам от потъване (останките от, стоките на) претърпял корабокрушение кораб

wreckage ['rekidʒ]
1. останки от корабокрушение/катастрофа/пожар и др. бедствия, руини
2. разрушение, разруха

wrecker ['rekə]
1. човек, който предизвиква корабокрушение от брега, за да присвои неща/стоки от разбития кораб
2. (работник на) кораб за изваждане на потънал кораб/неща от него
3. аварийна кола за изтегляне и извозване на катастрофирало превозно средство и разчистване на път/жп линия след катастрофа
4. жп. работник от ремонтна бригада
5. вредител, саботъор

wreck-master ['rekma:stə]
n чиновник, който се грижи за вещи, извадени от разбит кораб

wren [ren]
I. n зоол. орехче, мушитрънче (Troglodytidae)
II. n разг. военнослужеща в английската женска спомагателна служба на военноморските сили

wrench [rentʃ]
I. 1. внезапно силно дръпване/извиване/извъртяване
2. прен. болка, причинена от раздяла
3. изкълчване, навяхване
4. тех. гаечен ключ
II. 1. дръпвам силно, извивам
to WRENCH a door open насилвам вратата и я отварям
to WRENCH a door off its hinges изваждам врата от пантите
2. изтръгвам, изскубвам (from, out of от)
3. изкълчвам, навяхвам
4. изопачавам, преиначавам, извращавам

wrest [rest]
1. изопачавам, преиначавам, извъртам, насилвам (факти, данни, смисъл и пр.)
2. изтръгвам, измъквам със сила/усилие (from, out of от), изкарвам с мъка (прехраната си и пр.)

wrestle [resl]
I. 1. боря (се), излизам на борба с (и сп.)
2. прен. боря се, преборвам се (with, against с) (проблем, изкушение, съвестта си и пр.)
to WRESTLE with God/in prayer моля се горещо/ревностно
3. движа се с усилие
II. 1. сп. (състезание по) борба
2. трудна/тежка борба

wrestler ['reslə]
n борец (особ. професионалист)

wrestling ['resliŋ]
n сп. (състезание по) борба

wretch [retʃ]
1. нещастник, клетник, окаян човек
the poor WRETCH сиромахът
2. жалък/нищожен/презрян човек, отрепка
3. подлец
4. шег. негодник, мошеник

wretched ['retʃid]
1. нещастен, злочест, окаян, мизерен
2. много лош, отвратителен (за храна, време и пр.)
a WRETCHED hovel жалък бордей
a WRETCHED state of things ужасно положение
3. разг. ужасен, невъзможен, ваджишки, пуст
I can't find that WRETCHED key не мога да намеря този пусти ключ
to feel WRETCHED чувствам се страшно неудобно, никак не ми е добре

wrick [rik]
I. 1. леко извивам, разтягам (мускул и пр.)
2. леко изкълчвам, навяхвам, измятам
II. 1. леко извиване/разтягане
2. леко навяхване/изкълчване/измятане

wriggle ['rigl]
I. 1. гърча се, извивам се, вия се (за червей и пр.)
I WRIGGLEd (my way) through the thick hedge проврях се през гъстия плет
the eel WRIGGLEd out of my fingers змиорката се изплъзна из пръстите ми
to WRIGGLE into office, etc. навирам се/намъквам се/намърдвам се на служба и пр.
to WRIGGLE out of difficulty/engagement, etc. измъквам се/изплъзвам се от затруднение/задължение и пр
2. въртя се, гъна се, мърдам, шавам (от неудобство, стеснение, нетърпение и пр.), не ме свърта, измъчвам се, тормозя се
II. n гърчене, гънене, въртене

wriggler ['riglə]
1. личинка на комар
2. човек, който клинчи от задълженията си
3. интригант

wright [rait]
n (обик. в съчет.) човек, който изработва/прави/създава нещо
ship WRIGHT корабостроител
play WRIGHT драматург

wring [riŋ]
I. 1. изстисквам, изцеждам (мокра дреха и пр.)
WRINGing wet, разг. WRINGing съвсем мокър, вир-вода (за дреха и пр.)
2. прен. изтръгвам (признание, съгласие, пари и пр.) (from от)
3. извивам, откъсвам чрез извиване
to WRING the neck of извивам врата/откъсвам главата на
4. прен. мъча, изтезавам
5. чупя ръце (от мъка, отчаяние)
6. стискам силно/сърдечно някому ръката (при ръкуване)
II. n стискане, стисване, изстискване
извиване (вж. wring)

wringer ['riŋə]
n преса за изцеждане на пране

wrinkle ['riŋkl]
I. 1. гънка, бръчка (на кожата)
2. гънка, смачкано място (на дреха и пр.)
II. 1. бърча, сбърчвам, набръчквам (се), сбръчквам (се) (за кожа и пр.) (често с up)
to WRINKLE (up) one's forehead сбърчвам чело
WRINKLEd with age сбръчкан от старост
2. набръчквам (се), смачквам (се) (за дреха и пр.)
III. n разг. полезен/навременен съвет, намек

wrinkly ['riŋkli]
a сбръчкан, набръчкан, с бръчки

wrist [rist]
1. китка (на ръка), сп. хватка (при фехтовка и пр.)
2. тех. цапфа, шийка, шип

wristband ['ristbænd]
n маншет (на риза, блуза и пр.)

wristlet ['rislit]
1. лента/ремък за пристягане на китката
2. гривна, каишка за ръчен часовник

wrist-pin ['ristpin]
n тех. цапфа

wrist-watch ['ristwɔtʃ]
n ръчен часовник

writ [rit]
I. 1. писмена заповед/нареждане
разпореждане (на съд), призовка (и WRIT of subpoena)
to serve a WRIT on връчвам призовка на
WRIT of privilege заповед за освобождаване от арест на лице, ползващо се с право на неприкосновеност
the WRIT runs in нареждането е в сила/важи в (даден район, страна)
2. Holy/Sacred WRIT Светото писание, Библията
II. вж. write

write [rait]
1. v (wrote, ост. writ, written ост. writ) пиша
to WRITE in pencil/ink пиша с молив/с мастило
to WRITE a good/legible hand пиша хубаво/четливо
to WRITE shorthand стенографирам
2. написвам, изписвам
I wrote two sheets изписах два листа
3. пиша писмо
he promised to WRITE to me/разг. to WRITE me every week той обеща да ми пише всяка седмица
4. пиша (като писател, журналист и пр.), пиша музика, композирам
5. прен. оставям белези/следи
показвам ясно, свидетелствувам за (обик. pass)
he had trouble written on his face лицето му издаваше тревога, тревога беше изписана на лицето му
writ (ten) large написан/изразен ясно/недвусмислено, в по-голяма степен/мащаб
it is written прен. писано/предопределено е
to WRITE one's own ticket сам си избирам начина на действие
write back пиша в/написвам отговор на писмо
write down записвам (си), отбелязвам (си), пиша, записвам (диктуван текст)
written down in black and white написано черно на бяло, описвам, охарактеризирвам, окачествявам
I should WRITE him down as a fool бих го охарактеризирал като глупак, пиша/отзовавам се пренебрежително за някого (в преса и пр.), понижавам статуса/ранга/стойността на, омаловажавам, нагаждам се към нивото/вкуса на масите (за писател и пр.), понижавам номиналната стойност на, преоценявам (стоки и пр.)
write for сътрудник/кореспондент съм на (вестник и пр.), извиквам с писмо, поръчвам, изписвам (стоки и пр.)
write in вмъквам/вписвам допълнително (в текст, документ и пр.), попълвам графа/формуляр, ам. добавям (ново име) в избирателна бюлетина (при гласуване), изпращам писмо до (фирма и пр.)
WRITE in for обръщам се с писмена молба към, правя писмена поръчка за, изписвам (стоки и пр.)
write off пиша/написвам бързо и с лекота, незабавно написвам и изпращам писмо, отписвам от сметката, зачерквам (и прен.)
нe вземам под внимание, анулирам (дълг и пр.)
намалявам, приспадам (от стойносттa), шкартирам
write out написвам, преписвам
to WRITE out fair преписвам на чисто, написвам, изписвам от край до край/изцяло
to WRITE oneself out изчерпвам се, нямам повече за какво да пиша (зa nucameл и пр.)
to be (clearly) written out съвсем забележим/явен съм
his emotion was clearly written out upon his face вълнението му беше ясно изписано на лицето
write over написвам отново/в нова форма, преработвам
write up правя подробно описание, разработвам подробно, написвам в завършен вид (слово, лекция и пр.)
осъвременявам, довършвам (нещо написано по-рано uлu от друг), написвам ясно на видно място, написвам хвалебствена статия/рецензия и пр., предписвам, назначавам (лечение, почивка и пр.), написвам призовка за, увеличавам номиналната стойност (на акции и пр.)

write-in ['rait'in]
1. вписване на името на нов кандидат в бюлетината по време на гласуването
2. кандидат, допълнително вписан в избирателна бюлетина
3. attr
WRITE-IN votes гласове, подадени за кандидат, нефигуриращ в списъка
WRITE-IN campaign агитация за вписване в бюлетината името на кандидат, невключен в листата

write-off ['rait'ɔf]
1. зачеркване, анулиране, писмен отказ
2. негодна стока, шкарто, брак, отпадъци

writer ['raitə]
1. писател, автор, писач
the (present) WRITER пишещият тези редове, аз
2. писар, секретар
WRITER's cramp/palsy мускулно схващане, затрудняващо писането, графоспазъм

write-up ['rait'ʌp]
1. разг. хвалебствена статия/рецензия и пр
2. писмен отчет/доклад
3. подробно описание (на събитие, състояние на болен и пр.)
4. фин. умишлено завишаване на номиналната стойност

writhe [raið]
I. 1. гърча се, свивам се, превивам се (от болка)
2. вия (се), навивам (се), извивам (се), изкривявам (се)
3. прен. мъча се, тормозя се
to WRITHE under/at insult, etc. страдам от обида и пр.
to WRITHE with shame, etc. измъчвам се, терзая се от срам и пр
II. n виене, гърчене, превиване, кривене

writing ['raitiŋ]
1. писане
in WRITING писмено, в писмена форма
to put in WRITING записвам
2. pl литературни произведения, трудове, съчинения, писания
3. писмен документ
4. почерк
5. маниер на писане, стил
6. attr писателски
at this (present) WRITING сега, когато пиша тези редове
the WRITING on the wall прен. зловещo предзнаменование

writing-case ['raitiŋkeis]
n папка/несесер за писмени принадлежности

writing-desk ['raitiŋ,desk]
n писалище, бюро

writing-ink ['raitiŋ,iŋk]
n мастило (за писалки)

writing-materials ['raitiŋmə'tiəriəlz]
n pl писмени/канцеларски принадлежности

writing pad ['raitiŋpæd]
n бележник

writing-paper ['raitiŋ,peipə]
n хартия за писма

writing-table ['raitiŋ,teibl]
n писалищна маса, писалище

written вж. write

wrong [rɔŋ]
I. 1. нереден, лош, несправедлив, неморален, грешен
lying is WRONG не е хубаво да се лъже
it was WRONG of you to... не беше редно от твоя страна да
2. не в ред, повреден, в лошо/ненормално състояние
what's WRONG with you? какво ти е? какво ти се е случило? something is WRONG with my eyes очите ми нещо не са в ред
my watch has gone WRONG часовникът ми се е повредил
what's WRONG with рaзг. че какво не ти харесва в, какъв кусур намираш на, какво лошо има, много си е хубаво
3. неправилен, неверен, погрешен (зa отговор, постъпка, метод и пр.), друг (не който трябва)
WRONG fount печ. буква и пр. с погрешен шрифт
he came on the WRONG day тoй дойде не на уречения ден
in the WRONG box прен. в неудобно/неизгодно/трудно положение, не на място
to take the WRONG road/train, etc. сбърквам пътя/влака и пр.
to have/get hold of the WRONG end of the stick прен. разбирам съвсем погрешно, напълно греша
4. неподходящ, неподобаващ, нежелан
that was the WRONG thing to say това не биваше да казваш
5. неточен, противоречащ на фактите, лъжлив, неправ, грешащ
to be WRONG сбърквам, греша, не съм прав, лъжа се, заблуждавам се
to prove someone WRONG доказвам, че някой греши/не е прав
6. обратен, опаков, прен. неподхождащ, не за показване
the WRONG side of a fabric, etc. опаковата страна на тъкан и пр.
WRONG side out наопаки, откъм опакото
WRONG'un разг. лош/опак човек
WRONG side up с главата надолу, наопаки
II. adv неправилно, погрешно (обик. в крайна позиция)
to get someone /something WRONG разбирам някого/нещо погрешно
to get in WRONG with someone ам. разг. навличам си неприязънта/гнева на някого
to get someone in WRONG ставам причина някой да изпадне в немилост
to go WRONG сбърквам пътя, прен. отклонявам се от правия път, пропадам, разг. повреждам се (за машина и пр.), не давам резултат, обърквам се, провалям се, пропадам (за планове и пр.)
III. n неправда, беззаконие, злина, зло, лоша постъпка, обида
to do WRONG греша, прегрешавам, извършвам нарушение
to do someone WRONG постъпвам зле/несправедливо с/оскърбявам някого
to be in the WRONG нося вината/виновен съм за (грешка, кавга и пр.), заблуждавам се, греша
to put someone in the WRONG прехвърлям вината върху някого, изкарвам някого виновен
to right a WRONG поправям зло, оправям нередност/несправедливост
IV. 1. постъпвам несправедливо към, напакостявам/навреждам на, оклеветявам, набеждавам
2. обиждам, наскърбявам, причинявам зло на

wrongdoer ['rɔŋ,du:ə]
n човек, който нарушава законите/морала, злосторник, престъпник, нарушител, грешник

wrongdoing ['rɔŋ,du:iŋ]
n закононарушение, злосторничество, престъпление, злодеяние, простъпка, грях

wrongful ['rɔŋful]
1. неправилен, погрешен, неверен
2. несправедлив, неоправдан
3. незаконен, престъпен
4. оскърбителен, клеветнически

wrong-headed ['rɔŋ'hedid]
a упорит, твърдоглав, неотстъпващ от погрешните си идеи/принципи, своенравен, неразбран

wrongly ['rɔŋli]
adv неправилно, погрешно
WRONGLY accused/informed погрешно обвинен/осведомен
rightly or WRONGLY право или криво

wrote вж. write

wroth [rouθ]
a predic поет., библ., шег. гневен, сърдит, възмутен

wrought [rɔ:l]
I. вж. work
II. 1. (грижливо) изработен/направен
2. артистично оформен
3. кован (за метал)
4. дълбоко развълнуван/възбуден

wrought iron ['rɔ:t'aiən]
n, a (предмет) направен от ковано желязо

wrought-up ['rɔ:t'ʌp]
вж. wrought

wrung вж. wring

wry [rai]
1. крив, изкривен
to make/pull a WRY face/mouth правя кисела физиономия/гримаса
WRY smile кисела/принудена усмивка
to take a WRY view of гледам накриво/с недобро око на
2. огорчен
3. wrong-headed
4. иронично шеговит

wryneck ['rainek]
1. въртошийка (вид кълвач) (Jynx)
2. (ревматично) схващане на врата, крива шия

wyandotte ['waiəndɔt]
n американска порода домашни птици

wych-elm ['witʃelm]
n планински бряст (Ulmus glabra)

wych-hazel ['witʃ'heizl]
n сев. -ам. храст (Hammelis)

wye [wai]
1. n ам. названието на буквата Y
2. нещо с формата на буквата Y
3. ел. свързване звезда

wykehamist ['wikəmist]
n възпитаник на Уинчестърския колеж

wynd [waind]
n шотл. тясна уличка, сокак, пасаж

wyvern ['waivə:n]
n мит., хер. крилат двукрак дракон

x [eks]
I. буквата X
II. 1. буквата X
2. мат. хикс, неизвестна величина, неизвестно, прен. нещо неизвестно, неизвестна личност
3. ам. десетдоларова банкнота
4. знак за означаване на, подпис на неграмотен човек, филм, неподходящ за малолетни, целувка (в писмо, телеграма и пр.), грешка и пр
III. 1. v (x-ed, x'd, xed, x-ing, x'ing) ам. разг. отбелязвам със знака x (и с in)
2. зачерквам със знака х (и с out)

xanthic ['zænθik]
a жълтеникав
XANTHIC flowers цветя, за които жълтият цвят е типичният

xanthippe [zæn'tipi]
1. Ксантипа (жената на Сократ)
2. прен. зла/свадлива жена, кавгаджийка, проклетия

xanthophyll ['zenθəfil]
n биохим. ксантофил (растителен пигмент)

xanthous ['zænθəs]
1. жълт
2. от жълтата раса

xantippe [zæn'tipi]
1. Ксантипа (жената на Сократ)
2. прен. зла/свадлива жена, кавгаджийка, проклетия

xebec ['zi:bek]
n малък тримачтов средиземноморски кораб

xenogamy [zi'nɔgəmi]
n бот. кръстосано опрашване

xenomania [,zenou'meiniə]
n чуждопоклонство, ксеномания

xenon ['zenən]
n хим. ксенон

xenophobia [,zenou'foubiə]
n страх от/омраза към чужденци и всичко чуждо, ксенофобия

xerophilous [zi'rɔfiləs]
a бот. приспособен да издържа на голяма суша (за растение)

xerophyte ['zerə'fait]
n бот. издръжливо на суша растение

Xerox ['ziərɔks]
I. 1. печ. машина за правене на фотокопия, ксерокс
2. x. фотокопие
II. v отпечатвам на ксерокс, правя фотокопие

xiphoid ['zifɔid]
a с формата на меч, мечовиден

Xmas ['krisməs]
вж. christmas

x-ray ['eksrei]
I. 1. обик. pl рентгенови лъчи
2. рентгеноскопия, рентгенограма, рентгенова снимка
3. attr рентгенов (апарат, преглед, лечение и пр.)
II. v преглеждам/правя снимка/лекувам с рентгенови лъчи

x-rays n рентгенови лъчи

x-section ['krɔs'sekʃn]
вж. cross-section

xylem ['zailem]
n бот. дървесна тъкан

xylene ['zaili:n]
n хим. ксилол

xylograph ['zailəgra:f]
n гравюра на дърво

xylographer [zai'lɔgrəfə]
n гравъор на дърво

xylography [zai'lɔgrəfi]
n гравиране на дърво, ксилография

xylonite ['zailənait]
n целулоид

xylophone ['zailəfoun]
n муз. ксилофон

xylotomous [zai'lɔtəməs]
a зоол. които може да прорязва/прогризва/прояжда дърво

y [wai]
1. буквата Y
2. мат. игрек, втора неизвестна величина
3. нещо направено/разположено във формата на буквата Y

yacht [jɔt]
I. n яхта
II. 1. пътувам/разхождам се с яхта
2. състезавам се/надбягвам се с яхта

yacht-club ['jɔtklʌb]
n яхтклуб

yachting ['jɔtiŋ]
n разхождане/надбягване с яхта, ветроходство

yachtsman ['jɔtsmən]
1. собственик на яхта
2. човек, които се надбягва с/кара яхта

yack [jæk]
n sl. празни приказки, дрънканици, клюки

yackety-yack ['jæketi'jæk]
n sl. празни приказки, дрънканици, клюки

yaffil ['jæfl]
n диал. зелен кълвач

yaffle ['jæfl]
n диал. зелен кълвач

yah [ja:]
int насмешка, предизвикателство, нетърпение пф!

yahoo [jə'hu:]
1. човек с животинска същност
2. груб/първичен човек с животински страсти и навици, скот

yak [jæk]
I. n зоол. тибетски вол, як (Bos grunniens)
II. 1. n sl смях
2. шега, закачка, остроумна забележка/реплика

Yale [jeil]
n YALE key/lock секретен ключ/брава

yam [jæm]
1. (ядивна гулия на) тропическо увивно растение (Dioscorea)
2. ам. сладък картоф (Ipomea batatas)

yammer ['jæmə]
1. v рaзг. скимтя, хленча, вайкам се
2. говоря безспир, дрънкам глупости

yank [jæŋk]
I. v рaзг. дръпвам силно, издърпвам
изтръгвам, изваждам (off, out)
II. n рaзг. внезапно/рязко дръпване
III. разг. Yankee

Yankee ['jæŋki]
1. американец, янки
2. ам. жител на Нова Англия
3. ам. ист. американец от Северните щати, войник от федералните войски (в Гражданската война)
4. attr американски
YANKEE Doodle популярна американска песен от времето на американската революция, Yankee

yankeefied ['jæŋkifaid]
и поамериканчен

yap [jæp]
I. 1. лая, джавкам
2. рaзг. говоря силно, дърдоря, плещя, хленча
II. 1. джавкане
2. разг. дърдорене, дрънкане, плещене
3. ам. грубиян, дръвник, селендур
4. ам. sl. уста

yapp [jæр]
n мека кожена подвързия

Yarborough ['jа:bərə]
n вист, бридж ръка без онъорна карта

yard [ja:d]
I. 1. ярд (3 футa, 0, 941 м)
to buy/sell by the YARD купувам/продавам на ярд (плат и пр.)
2. квадратен/кубически ярд
by the YARD подробно, изчерпателно
3. (съдържанието на) висока тясна чаша
YARD of ale чаша бира
4. мор. рейка
to man the YARDs подреждам моряци по рейките (зa преглед, салют и пр.), YARD of clay дълга глинена лула
II. 1. двор
2. склад (зa дървен материал и пр.)
3. жп. парк, разпределителна/сортировъчна станция
4. aм. градина (нa къщa)
5. the YARD рaзг. Scotland Yard
III. v вкарвам/затварям (добитък) в оградено място

yardage ['ja:didʒ]
1. дължина/протежение/обем, измерен в ярдове
2. стоки, продавани на ярд
3. (такса за) използуване на склад/двор/кошара и пр

yard-arm [ja:da:m]
n мор. нок на рейка

yard-bird ['ja:dbə:d]
1. n aм. воен. рaзг. дисциплинарно наказан войник
2. новобранец

yardman ['ja:dmən]
1. човек, който работи в склад/жп депо/парк
2. aм. градинар

yard-master ['ja:d,ma:stə]
n жп. дисneчep

yard-measure ['ja:d,meʒə]
n метър (от дърво, метален, лента, рулетка и пр.), аршин

yard-stick ['ja:dstik]
1. yard-measure
2. прен. мярка, критерий, мерило
to measure/judge others by one's own YARD-STICK меря другите със своя аршин

yard-wand ['ja:dwənd]
1. yard-measure
2. прен. мярка, критерий, мерило
to measure/judge others by one's own YARD-WAND меря другите със своя аршин

yarn [jа:n]
I. 1. прежда
2. рaзг. дълга заплетена история
II. v разправям небивалици, бъбря, дрънкам

yarrow ['ja:rou]
n бот. бял равнец (Achillea)

Yashmak ['ja:ʃmæk]
n фередже, яшмак

yataghan ['jætəgæn]
n ятаган

yaw [jɔ:]
I. v мор., aв., косм. отклонявам се от курса си
II. n мор., aв., косм. отклонение (от курс)

yawl [jɔ:l]
I. n малка корабна/малка рибарска лодка
II. aм. yowl

yawn [jɔ:n]
I. 1. прозявам се
2. казвам нещо, прозявайки се
3. зея, зинвам
зинал съм (зa пропаст, цепнaтинa и пр.)
II. 1. прозявка
2. sl. нещо скучно/досадно

yawp [jɔ:р]
1. v aм. кряскам, крещя
2. sl. дрънкам глупости, плещя
3. оплаквам се шумно, хленча
4. рaзг. прозявам се шумно

yaws [jɔ:z]
n pl фрамбезия (тропическа кожна болеcт)

yclept [i'klept]
a ост. шег. наречен, именуван

ye [ji:]
I. pers. pron you
YE fools! ax, вие, глупаци! how d'YE do? рaзг. здравей
как си? YE gods (and little fishes)! шег. учудване божичко!
II. ост. the

yea [jei]
I. 1. да
2. наистина, вярно
3. ост. не само че, но и, нещо повече
II. 1. потвърждение, положителен отговор, съгласие
2. глас за при устно/явно гласуване
3. човек, гласувал за

yeah [je]
adv (oh) YEAH? така ли? нима?

yean [ji:n]
v ост. агня се, раждам агне/козле

yeanling ['ji:nliŋ]
n ост. агънце, козле

year [jiə]
1. година
astronomical/solar/common/calendar YEAR астрономическа/слънчева/невисокосна/календарна година
YEAR of Grace/of our Lord лето господне
all the YEAR round през цялата година
YEAR in, YEAR out година след година
in the YEAR dot/one рaзг. много отдавна
academic/school YEAR учебна година
financial/fiscal/tax YEAR отчетна/бюджетна година (зaпочвaща в Англия от 1 април)
to see the new YEAR in the old YEAR out посрещам новата/изпращам старата година
a YEAR (from) today точно преди/след една година
a student in his second YEAR, a second-YEAR student студент втора година/курс, второкурсник
2. pl възраст
he is 30 YEARs of age/30 YEARs old той e тридесетгодишен
to be in one's tenth YEAR деветгодишен съм, карам десетата
from one's earliest YEARs от най-ранна възраст
young for his YEARs не му личат годините, младее
(getting on) in YEARs стар
to show one's YEARs личат ми годините, старея, състарявам се
to take off/to put on YEARs on someone подмладявам/състарявам някого
a man of YEARs възрастен/стар човек
3. годишнина на периодично издание

year-book ['jiəbuk]
n годишник, ежегодник, ежегодно издание

yearling ['jiəliŋ]
1. животно, навлязло във втората си година
2. attr едногодишен, навършил една година, издаден за една година

year-long ['jiəlɔŋ]
и който трае една/цяла година

yearly ['jiəli]
I. a годишен, ежегоден, целогодишен
II. adv годишно, ежегодно, целогодишно

yearn [jə:n]
1. копнея
измъчвам се, тъгувам (for, after за, по)
2. горя от желание, жадувам, много ми се иска (to с inf да)
жадувам, стремя се (to, towards към)

yearning ['jə:niŋ]
n силно желание, жажда, копнеж, нежно чувство

yeast [ji:st]
I. n мая, квас, закваса
II. v aм. ферментирам, кипвам, шупвам, пеня се

yeasty ['ji:sti]
1. пенлив, пенест, запенен
2. кипящ, ферментиращ
3. в кипеж, неспокоен
4. незрял, неустановен
5. повърхностен, празен, пуст
6. многословен

yegg [jeg]
n aм. sl. скитащ крадец, касоразбивач

yell [jel]
I. v викам, извиквам, провиквам се, крещя, изкрещявам, рева, изревавам
to YELL with pain/fury, etc. викам/крещя от болка/ярост и пр.
to YELL with laughter смея се гръмогласно
to YELL curses ругая необуздано, сипя клетви (често с out)
II. 1. вик, крясък, рев
2. aм. сп. окуражително скандиране по време на състезание/мач (особ. студентски)
3. рaзг. много смешно нещо, голям майтап

yellow ['jelou]
I. 1. жълт
YELLOW metal месинг, пиринч
2. пожълтял, блед, побледнял, избледнял (от болеcт, години и пр.)
3. ревнив, завистлив, подозрителен
4. разг. страхлив, безхарактерен, низък, подъл
5. сензационен
the YELLOW press прен. жълтата преса
YELLOW journalism долнопробно вестникарство
6. жълтокож
II. 1. жълт цвят/боя
2. жълт пигмент
3. (дрехи от) жълта материя
4. жълтък на яйце
5. вид пеперуда
6. рl жълтеница
7. рl ам. болеcт по растения и дървета (особ. по прасковата)
8. страхливост, малодушие
III. v жълтея, пожълтявам, правя да пожълтее

yellowback ['jeloubæk]
n евтин булеварден роман

yellow-belly ['jelou,beli]
1. страхливец, малодушен човек
2. вид риба

yellow-dog ['jelou,dɔg]
I. 1. n ам. смесена порода, мелез
2. страхливец, подлец, отрепка
II. a ам. враждебен на трейдюнионизма
YELLOW-DOG contract трудов договор, обвързващ работника да не членува в профсъюз, работник, подкупен от работодателя си да не членува в профсъюз

yellowhammer ['jelou,hæmə]
n жълта овесянка, овесарка (птица)

yellowish ['jelouiʃ]
a жълтеникав, възжълт

yellow pages ['jelou,peidʒiz]
n раздел на телефонен указател, съдържащ телефонните номера на търговски фирми и пр

yellow streak ['jelou,stri:k]
n страхливост, малодушие (като черта на характера)

yellowy ['jeloui]
вж. yellowish

yelp [jelp]
I. n джавкане, скимтене, излайване, лай
II. v джавкам, изскимтявам, лая, излайвам

yen [jen]
I. n (pl без изменение) йен (японска монетна единица)
II. n ам. жажда, копнеж, стремеж
III. v (-nn-) жадувам, копнея

yeoman ['joumən]
1. дребен земевладелец/чифликчия
2. ист. йомен
3. войник/офицер от доброволческата кавалерия
4. мор. ам. писар на кораб
YEOMAN (of signals) старшина свързочник
5. Y of the Guard дворцов страж, кралски телохранител
YEOMAN ('s) service навременна/ефикасна помощ, подкрепа

yeomanry ['joumənri]
1. съcловието на йомените
2. ист. териториална конница
3. воен. доброволческа кавалерийска част, набирана от съcловието на йомените

yep [jep]
ам. разг. yes

yes [jes]
I. adv да
YES? (кажете) какво има/какво обичате/какво искате (като отговор при повикване, обръщение)
YES? така ли? нима? наистина ли?
II. n думата да, утвърдителен отговор, съгласие
say YES съгласи се, приеми предложението, потвърди, кажи да и пр

yes-man ['jesmən]
n (pl-men) разг. човек, който винаги се съгласява с мнението на по-силните, безхарактерен човек, угодник, подлизурко

yesterday ['jestədi]
I. 1. вчера
YESTERDAY morning/afternoon вчера сутринта/следобед
the day before YESTERDAY завчеpa
YESTERDAY week преди осем дена
2. неотдавна, съвсем наскоро
II. 1. вчерашният ден
all YESTERDAY, the whole of YESTERDAY вчера целия ден
YESTERDAY's paper вчерашният вестник
2. недалечно минало
it's but of YESTERDAY съвсем отскоро е

yesterevening ['jestə,i:vniŋ]
n. adv ост., поет. снощи вечер

yesteryear ['jestə'jiə]
n, adv през миналата година, (в) недалечното минало

yestreen [jes'tri:n]
вж. yesterevening

yet [jet]
I. 1. още, все още, досега, дотогава
there is/was YET time все още има/имаше време
his greatest achivement YET най-голямото му постижение досега/дотогава
2. във въпрос. и отр. изр. сега, вече, още (не)
has she arrived YET? пристигнала ли е вече? need you go (just) YET? трябва ли наистина да си вървиш вече? haven't you finished YET? още ли не си свършил? you needn't do it just YET не е необходимо да го правиш точно сега/още сега
3. все още (за в бъдеще, отсега нататък)
he may YET win той все още може да излезе победител
she may surprise us all YET тя все още може да изненада всички ни
4. за усилване още, и още, даже (често със сравн. ст.)
YET again и пак, и отново, и още веднъж
more and YET more все повече и повече
a YET easier/more difficult task още/даже по-лесна/потрудна задача
I have YET more exciting news for you имам още по-интересна новина за теб
5. as YET досега, дотогава, все още
everything has worked well as YET всичко засега върви добре
we have/had not made any plans for the summer as YET все още нямаме/нямахме никакви проекти за лятото
6. nor YET нито пък, нито дори
he will not accept help nor YET advice той няма да приеме помощ, нито даже съвет
7. все пак, при все това, въпреки това, обаче, но
and YET и все пак
but YET но въпреки това
he is a vain YET clever man той е суетен, но умен човек
poor, YET honest беден, но честен
II. cj обаче, все пак, но, въпреки това
he seems happy, YET he is troubled той изглежда щастлив, но е разтревожен
she is vain and selfish, and YET people like her тя е суетна и себична, обаче хората я харесват
strange (and) YET true странно, но факт

yeti ['jeti]
n местното име на снежния човек в Тибет

yew [ju:]
n бот. тис (и YEW-tree) (Taxus)

Yid [jid]
n sl. презр. евреин

Yiddish ['jidiʃ]
I. a идишки
II. n (човек, говорещ) идиш

yield [ji:ld]
I. 1. давам, нося, донасям, раждам, произвеждам (плод, реколта, доход и пр.)
to YIELD well/poorly раждам изобилно/слабо (за земя, дърво и пр.)
to YIELD no results не давам резултат
2. отстъпвам, правя отстъпка (to пред), съгласявам се (на нещо), приемам (съвет и пр.)
to YIELD to entreaties/threats, etc. отстъпвам пред молби/заплахи и пр.
to YIELD to none in не отстъпвам пред никого по
to YIELD a point правя отстъпка, отстъпвам по даден пункт (при спор)
3. предавам (се), отстъпвам (to на), отказвам се от
to YIELD a fortress предавам крепост
to YIELD oneself prisoner предавам се в плен
to YIELD possession отказвам се от/предавам/отстъпвам другиму собственост/имущество
to YIELD precedence to давам предимство/преднина на
to YIELD oneself up to предавам се/отдавам се на (удоволствие, наклонност и пр.), поддавам се на (изкушение и пр.)
to YIELD up the ghost рет. предавам богу дух, умирам
4. поддавам (се), не устоявам, не издържам, огъвам се (и прен.)
the disease YIELDed to treatment болестта се поддаде на лечение
the floor YIELD ed under the weight подът не издържа на тежестта
the door YIELDed to a strong push вратата се отвори с едно силно блъсване
5. ам. отстъпвам/давам думата на друг (за изказване и пр.)
II. 1. реколта, родитба
a good YIELD of wheat добра житна реколта/добив
2. производство, продукция, добив
milk YIELD млеконадой
net YIELD чист добив
high YIELDs високи добиви
YIELD of wheat per acre добив на пшеница от акър
3. печалба, доход
the YIELDs on his shares have decreased this year дивидентите от акциите му са по-ниски тази година

yielding [ji:ldiŋ]
1. продуктивен
high-YIELDING високопродуктивен
2. мек, податлив, гъвкав, пластичен, еластичен
3. отстъпчив

yip [jip]
(-pp-) ам. yelp

yippee ['jipi:]
int радостно ликуване, тържествуване ура!

yippie ['jipi]
n ам. член на младежка интернационална група, проповядваща идеали, близки до тези на хипитата

yippy ['jipi]
вж. yippie

yob [jɔb]
n sl. хлапак, хулиган

yobo ['jɔbou]
n sl. хлапак, хулиган

yod [jɔd]
n фон. йот

yodel ['joudl]
I. 1. тиролски начин на пеене, йодел
2. тиролско провикване
II. v пея по тиролски маниер

yoga ['jougə]
1. индийско религиозно-философско учение, йога, йогизъм
2. последовател на йогизма, йог (а)
3. система от физически и дихателни упражнения, практикувани от йогите

yoghurt ['jɔgərt]
n кисело мляко, йогурт

yogi ['jougi]
n последовател на йогизма, учител/експерт по йогизъм

yogic ['jougik]
a йогийски

yogin ['jougin]
n последовател на йогизма, учител/експерт по йогизъм

yogism ['jougizm]
n йогизъм

yo-heave-ho ['jou,hi:v'hou]
int мор. дружно ритмично провикване при вдигане на котва и пр

yo-ho-ho [jouhou'hou]
1. провикване за привличане на вниманието на някого
2. yo-heave-ho

yoicks [jɔiks]
int провикване на ловци на лисици

yoke [jouk]
I. 1. ярем, хомот
to put to the YOKE впрягам, запрягам
to come/pass under the YOKE ист. преминавам под ярем, прен. признавам се за победен
2. чифт запрегнати за работа волове
five YOKE of oxen пет чифта впрегнати волове
3. прен. иго, робство, владичество, ярем
to shake off the YOKE отхвърлям/освобождавам се от властта/хомота/ярема
4. тесни връзки (любовни, съпружески и пр.)
YOKE of marriage съпружески хомот
5. платка (на рокля, блуза, пола и пр.)
6. кобилица
7. тех. скоба, гривна, хомот
8. ав. ръчка за управление нa елеваторите
II. 1. впрягам в хомот/ярем
2. прен. свързвам/съединявам в брак и пр., съчетавам, впрягам се, свързвам се
3. работя заедно с

yokefellow ['joukfelou]
n другар/партнъор в брака/работата и пр

yokel ['joukəl]
n недодялан човек, дръвник, селендур

yolk [jouk]
n жълтък на яйце

yolk-bag ['joukbæg]
n ципа на жълтък

yolk-sac ['jouksæk]
n ципа на жълтък

yolky ['jouki]
I. a с голям жълтък, като жълтък
II. a мазен (за вълна)

yon [jɔn]
ост., поет., диал. yonder

yonder ['jɔndə]
I. pron, a оня там, който е/се вижда в далечината
II. adv ей там, натам

yoo-hoo ['ju:hu:]
int за привличане на вниманието хей!

yore ['jɔ:]
n of YORE някога, отколе
in days of YORE едно време, много отдавна

yorkist ['jɔ:kist]
n, a ист. (привърженик) на Иоркската династия

Yorkshire ['jɔ:kʃə]
n attr
YORKSHIRE pudding пудинг, опечен в мазнина от печено говеждо месо
YORKSHIRE terrier дребна порода териер с дълъг косъм

you [ju]
1. ти, вие, на теб, ти, на вас, ви, тебе, те, вас, ви
sit down all of YOU седнете всички
2. безлично, човек, всеки
YOU never know човек не знае, никога не знаеш
YOU soon get used to it бързо се свиква/свикваш
3. при възклицание
YOU fool! (ax/ex, ти) глупак (такъв)! YOU idiot, YOU! идиот с идиот! идиот такъв! YOU're another! ти да не си по-добър! и ти си такъв! YOU-know-what/who знаеш там какво/кой, да не казвам сега какво/кой

you'd [ju:d]
съкр. от you had, you would

yougoslav вж. yugoslav

yougoslavian вж. yugoslavian

you'll [ju:l]
съкратено от you will, you shall

young [jʌŋ]
I. a млад, малък, младежки, незрял, неопитен, нов, пресен, скорошен, неотдавнашен
YOUNG child малко дете
YOUNG girl/lady девойка, младо момиче/жена
YOUNG man млад човек, младеж, момък
YOUNG thing млад човек/жена/момиче/същество
listen to me, YOUNG man/my YOUNG lady! слушайте, млади момко/млада госпожице (фамилиарно или снизходително)
YOUNG 'un разг. обръщение (ей,) малкият/младок
YOUNG love/ambition, etc. младежка любов/амбиция и пр.
YOUNG blood млади хора, младеж, млади/нови членове на партия и пр., свежа струя, нови идеи/веяния/течения
my YOUNG man/woman разг. моят възлюблен/мил/възлюбена/мила
in one's YOUNG days на младини
YOUNG Turk член на партията на младотурците
the YOUNGer Pitt, Pitt the YOUNGer младият Пит, Пит младши, Пит-син
2. ранен, намиращ се още в началото си, току-що започнал, започващ (за нощ, година, столетие и пр.)
a YOUNG institution новоосновано/новооткрито учреждение
II. 1. the YOUNG младите, младежите, децата
books for the YOUNG книги за деца/за младежта
YOUNG and old всички, и млади, и стари
to be kind to one's YOUNGers внимателен съм към по-малките
2. събир. малките на животно, птица и пр.
with YOUNG бременна, стелна (за женско животно)

youngish ['jʌŋgiʃ]
a сравнително млад, младолик

youngling ['jʌŋgliŋ]
1. поет. малко детенце
2. животинче
3. хлапак
4. неопитен човек

youngster ['jʌŋstə]
1. дете, ocoб. живо/палаво момче, младок
2. младеж
3. ам. новак, начинаещ (в кариера и пр.)
4. малкото на животно, птица и пр

Younker ['jʌŋkə]
ост. youngster

your [jɔ:]
1. твой, ваш
YOUR son твоят син, синът ти
on YOUR right (side) от дясната ти страна
2. разг., обик. пренебр. твоят, вашият (прочут, прословут, прехвален), so this is YOUR famous English beer, is it? това ли ви e прехвалената английска бира?

you're [jɔ:]
съкр. от you are

yours [jɔ:z]
1. predic твой, ваш
is this book YOURS? твоя ли e тази книга? a friend of YOURS един твой приятел
you and YOURS ти и близките ти/семейството ти, ти и имуществото ти/и всичко твое
2. в края на писмо
YOURS sincerely/faithfully, etc. твой/ваш искрен/предан и пр.
YOURS ever, ever YOURS вечно твой/ваш
3. YOURS truly шег. аз, моя милост (който казвам това, който пишe тези редове)
4. what's YOURS разг. какво ще пиеш? какво да поръчам за тебе?

yourself [juə'self]
1. refl себе си, сам
did you hurt YOURSELF? удари ли се? help yourselves to вземете си/сипете си от
2. sl. ти
how's YOURSELF? (а) ти как си
3. emph. сам (ият)
you YOURSELF said so, you said so YOURSELF ти сам (ият) каза това
(all) by YOURSELF самичък, без чужда помощ
you'll have to do it by YOURSELF ще трябва да ro направиш сам/без чужда помощ
you were sitting by YOURSELF ти седеше съвсем сам
you are not quite YOURSELF today днес нещо не ти e добре/не приличаш на себе си/не си на себе си

yourselves вж. yourself

youth [ju:θ]
1. младост, младини
the days of YOUTH младостта
in my (raw) YOUTH на младини, когато бях (съвсем) млад
in the first blush of YOUTH в първа младост
2. (pl YOUTHs) млад човек, младеж, юноша
3. събир. млади хора/поколение, младеж
the YOUTH of the country младежта на страната
she likes to be surrounded by YOUTH тя обича да бъде обградена с млади хора
4. attr младежки, за/на младежи (за движение, организация, фестивал и пр.)
5. ранен стадий на развитие/съществувание

youthful ['ju:θful]
1. млад, младежки, юношески, присъщ на младостта/на младите хора, характерен за младостта, свеж, енергичен жизнен, жизнерадостен, жив
2. ранен, нов
3. младолик

you've [ju:v]
съкр. от you have

yowl [jaul]
I. 1. вия, пищя, скимтя (от болка и пр.)
2. оплаквам се жалостиво, протестирам шумно
II. n вой, писък, скимтене

yo-yo ['joujou]
n играчка, която се навива и развива на връв от движението на ръката, ю-ю

y-shaped ['waiʃeipt]
a вилкообразен, разклонен, с формата на Y

ytterbium [i'tə:biəm]
n хим. итербий

yttrium ['itriəm]
n хим. итрий

yucca ['jʌkə]
n бот. юка

Yugoslav ['jugə,sla:v]
I. a югославски
II. n югославянин

Yugoslavian ['jugə,sla:viən]
I. a югославски
II. n югославянин

Yule [juil]
n коледни празници, Коледа

yule-log n бъдник

yule-tide ['ju:ltaid]
n коледни празници, Коледа

yule-tide log ['ju:ltaid,lɔg]
n бъдник (голям пън, който гори в огнището на Бъдни вечер)

yummy ['jʌmi]
a разг. сладък, вкусен, привлекателен, съблазнителен

yum-yum [jʌm'jʌm]
int изразява удоволствие от вида, вкуса на нещо вкусно ъм-м-м

yup [jʌp]
ам. yep

yurt ['juət]
n юрта

z [zed]
1. буквата Z
2. мат. зет, трета неизвестна величина

zabaglione [za;ba:l'jouni:]
n вид италиански сладкиш с вино

zaffer ['zæfə]
n нечист кобалтов окис, използуван като синя боя в стъклописа, керамиката и пр

zaffre ['zæfə]
n нечист кобалтов окис, използуван като синя боя в стъклописа, керамиката и пр

zag [zæg]
n остър завой в поредица от зигзаговидни завои

zany ['zeini]
I. 1. ист. шут, клоун, палячо
2. смешник, глупак, смахнат човек
II. a палячовски, смешен, глуповат, смахнат

zap [zæp]
v (-pp-) sl. удрям, нападам, повалям, убивам

zapateado [za:pəti'a:dou]
n (жив испански солов танц с) ритмично потропване с крака

zareba [zə'ri:bə]
n араб. ограда от плет/колове около лагер и пр

zariba [zə'ri:bə]
n араб. ограда от плет/колове около лагер и пр

zeal [zi:l]
n усърдие, ревност, старание, стремеж, увлечение, жар, устрем

zealot ['zelət]
n усърден радетел, фанатичен привърженик/последовател, фанатик

zealotry ['zelətri]
n ревност, разпаленост, фанатизъм

zealous ['zeləs]
a ревностен, разпален, пламенен, фанатичен

zebra ['zi:brə]
1. зоол. зебра
2. attr набразден/нашарен като зебра
ZEBRA crossing пешеходна пътека, зебра

zebu ['zi:bu:]
n зоол. зебу (Bos indicus)

zed [zed]
n названието на буквата Z

zedoary ['zedouəri]
n ароматно вещество от корен на растения, използувано в медицината и парфюмерията

zee [zi:]
n ам. названието на буквата Z

zeitgeist ['tsaitgaist]
n нем. духът на времето, интелектуалните, моралните и културните тенденции на дадена епоха

zemindar [zə'minda:]
1. n инд. ист. областен управител
2. земевладелец, който плаща данък на британското правителство

Zen [zen]
n японска будистка секта

zenana [zi'na:nə]
n женско отделение в къщата на заможен индус/иранец

zend-avesta [zendə'vestə]
n свещените писания на зороастризма (с коментар)

zenith ['zeniθ]
1. астр. зенит
2. прен. връхна/кулминационна точка, апогей, разцвет
at the ZENITH of fame на върха на славата

zenithal ['zeniθəl]
a астр. зенитен

zenith distance ['zeniθ,distəns]
n астр. зенитно разстояние

zeolite ['zi:əlait]
n минер. цеолит

zephyr ['zefə]
1. лек западен вятър
2. поет. лек ветрец, полъх, зефир
3. текст. мека лeка материя
4. сп. фланелка

zeppelin ['zepəlin]
n ав. цепелин

zero ['ziərou]
I. 1. нула, нищо
2. нулева/начална точка на термометър/скала и пр.
below ZERO под нулата (за температура)
absolute ZERO абсолютна нула (-273. 15 С)
3. ZERO (hour) часът, определен за започване на военни и др. действия (настъпление, излитане и пр.), прен. решителен/критичен/съдбоносен час
4. най-ниска точка, нищожество, несъществуване, нула
5. attr нулев, липсващ, несъществуващ
ZERO gravity безтегловност
ZERO visibility вертикална видимост до 50 фута
хоризонтална видимост под 165 фута
II. 1. поставям/нагласям прибор/уред на нула
2. to ZERO in on прицелвам се точно в (целта), прен. насочвам всичките си усилия към

zest [zest]
1. вкус, сладост, пикантност
2. голямо удоволствие/интерес, увлечение, жар
to add/give (a) ZEST to правя по-интересен/по-пикантен
to do something with ZEST правя нещо с увлечение/жар
3. кора от лимон/портокал (като подправка)

zestful ['zestful]
a увлечен, вършещ нещо с охота/жар

zesty ['zesti]
1. охотен
2. пикантен

zeta ['zi:tə]
n гръцката буква зета

zeugma ['zju:gmə]
n стилистичната фигура зевгма

Zeus [zju:s]
n мит. Зевс

zibet ['zibit]
1. зоол. азиатска цибетка (Viverra zibetha)
2. парфюм, получаван от нейните жлези

zibeth ['zibiθ]
1. зоол. азиатска цибетка (Viverra zibetha)
2. парфюм, получаван от нейните жлези

zigzag ['zigzæg]
I. n зигзаг, зигзагообразна линия/пътека/път и пр.
II. v (-gg-) движа се зигзагообразно/на зигзаг, правя зигзагообразни завой/зигзаги
III. a зигзаговиден, зигзагообразен, на зигзаги

zillion ['ziljən]
n ам. разг. неопределено голямо число, безкрайно много, безброй

zinc [ziŋk]
I. n цинк, attr цинков
flowers of ZINC, ZINC oxide бял цинков окис, използуван за бяла боя цинквайс
II. v (zinced, zinked, zincked) поцинковам, галванизирам

zinc blend ['ziŋk,blend]
n сфалерит, цинков сулфид (руда)

zincograph ['ziŋkəgra:f]
n (отпечатък от) цинкографско клише

zincography [ziŋ'kɔgrəfi]
n цинкография

zinc white ['ziŋk,wait]
n цинков окис, цинквайс

zing [ziŋ]
I. 1. жизненост, оживеност, енергия, сила
2. aм. силно бръмчене, рязък шум
II. v движа се бързо с бръмчене, правя (нещо) с рязък шум

zingaro ['ziŋərou]
n (pl-i) ит. циганин

zingy ['ziŋi]
a разг. чудесен, файнски (за дреха и пр.)

zinnia ['ziniə]
n бот. циния

Zionism ['zaiənizm]
n ционизъм

Zionist ['zaiənist]
I. a ционистки
II. n ционист

zip [zip]
I. 1. свистене (на куршум), шум от внезапно раздиране (на плат и пр.)
2. цип
3. разг. енергия, сила, темперамент
II. 1. отварям/затварям с цип
she ZIPped her bag open тя разтвори ципа на чантата си
2. движа се/правя нещо бързо/енергично
3. свистя, профучавам (за куршум и пр.)
4. ускорявам, усилвам, превозвам/пренасям бързо
5. оживявам, правя по-интересен

zip code ['zipkoud]
n ам. пощенски код

zip-fastener ['zip,fa:snə]
n цип

zipper ['zipə]
1. цип
2. pl ботинка/ботуш и пр., който се затваря с цип

zippy ['zipi]
a разг. жив, пъргав, енергичен

zircon ['zə:kən]
n минер. циркон

zirconium [zə:'kouniəm]
n хим. цирконий

zither ['ziðə]
n муз. цитра

zodiac ['zoudiæk]
1. зодиак
signs of the ZODIAC знаци на зодияка, зодии, диаграма на зодиака и зодиите
2. пълен цикъл/кръг

zodiacal [zou'daiəkl]
a зодиакален

zoic ['zouik]
a показващ следи от живот, геол. съдържащ вкаменелости

zombi ['zɔmbi]
1. съживен с магия мъртвец
2. разг. глупак, чудак, дървеняк
3. воен. sl. новобранец
4. вид коктейл
5. разг. автомат

zombie ['zɔmbi]
вж. zombi

zonal ['zounəl]
a зонален

zonate ['zouneit]
a бот., зоол. нареден в редици, на ивици/пояси

zone [zoun]
I. 1. зона, пояс
frigid/temperate/torrid ZONE полярен/умерен/тропически пояс
war ZONE военна зона
danger ZONE опасна/застрашена зона
2. черта, рязка, ивица
3. облаcт, район
4. attr зонален, регионален, геогр. поясен, зонален
ZONE time зонално време
II. 1. ограждам (като) с пояс
2. подреждам в/разпределям на зони
3. причислявам към зона/район

zoning ['zouniŋ]
1. градоустройство планиране на жилищни, търговски, индустриални и пр. площи
2. райониране

zoo [zu:]
n разг. зоологическа градина, зоопарк

zoogeoraphy [zouədʒi'ɔgrəfi]
n зоогеография

zoography [zou'ɔgrəfi]
n описателна зоология, зоография

zooid ['zouəid]
n биол. организъм, получен чрез делене/пъпкуване

zoolatry [zou'ɔlətri]
n обожествяване на животни, зоолатрия

zoological [zouə'lɔdʒikl]
a зоологически
ZOOLOGICAL gardens зоологическа градина

zoologist [zou'ɔlədʒist]
n зоолог

zoology [zou'ɔlədʒi]
n зоология

zoom [zu:m]
I. 1. ав. издигам се рязко на голяма височина (за самолет)
2. движа се/придвижвам се бързо/шумно/с бръмчене
3. повишавам се рязко (за цени), поскъпвам рязко (за стоки и пр.)
II. 1. ав. рязко изкачване, вертикално излитане
2. бръмчене, жужене, бучене
ZOOM lens подвижен обектив (на камера и пр.)

zoomorphism [zouə'mɔ:fizm]
n представяне на богове и свръхестествени същества във вид/с образ на животни, зооморфизъм

zoophyte ['zouəfait]
n растениевидно животно (актиния, медуза, кoрал и пр.), зоофит

zooplankter ['zouəplæŋktə]
n жив организъм, съставящ планктон

zooplankton ['zouə'plæŋktən]
n планктон, състоящ се от живи организми

zoospore ['zouəspɔ:]
n самостоятелно движеща се спора (на водорaсли, гъби и пр.), зооспора

zoot suit ['zu:tsu:t]
n мъжки костюм с дълъг жакет и стесняващи се надолу панталони

zori ['zɔri]
n яп. вид сандали (от слама, кожа или гума)

zouave ['zu:a:v]
n ист. войник от алжирските полкове на френската пехота, носещи ориенталски униформи, зуав

zounds [zaundz]
int изразява гняв, протест, възмущение дявол да го вземе! по дяволите!

zucchini [zu'ki:ni]
n ит. дребен сорт тиквички (зарзават)

zwieback ['tsvi:ba:k]
n нем. вид сухар

zygoma [zi'goumə]
n (pl-mata) анат. скула

zymosis [zi'mousis]
1. ферментация
2. zymotic disease (вж. zymotic)

zymotic [zi'mɔtik]
1. отнасящ се до/свързан с/причинен от/причиняващ ферментация
2. ZYMOTIC disease заразна/инфекциозна/епидемична болест

zymurgy ['zaimədʒi]
n клон от приложната химия, занимаващ се с ферментационните процеси, технология на ферментационното производство